УХВАЛА

про продовження строку запобіжного заходу

06 серпня 2024 рокуСправа № 495/11627/23
Номер провадження 1-кп/495/11/2024

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілих ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення за частиною третьою статті 286 Кримінального кодексу України, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за №0001038,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 286 Кримінального кодексу України.

У вересні 2023 року слідчим суддею відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який у подальшому судом неодноразово продовжувався, востаннє - до 12.08.2024.

06.08.2024 прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 подав клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у межах даного кримінального провадження. Клопотання мотивував тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до 3 років, у зв`язку з чим він може переховатися від суду, незаконно вливати на свідків та потерпілих, чим буде перешкоджати встановленню істини у справі, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (ризики за пунктами 1, 3, 4 частини першої статті 177 КПК України).

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав із підстав, зазначених у ньому.

Представник потерпілих ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав позицію прокурора, просив задовольнити клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти заявленого клопотання, вважав його безпідставним і необґрунтованим; вважав достатнім запобіжним заходом у даному випадку є цілодобовий домашній арешт. Обвинувачений ОСОБА_5 висловив аналогічну позицію. Позиція сторони захисту мотивована тим, що ризики, які існували та стали підставою для застосування і продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зменшились. Зокрема, щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду захисник наголосив, що лише тяжкість злочину суворість можливого вироку не може бути визначальним при оцінці такого ризику. На переконання захисника у даному випадку вагомим є стандарт зменшення ризику втечі із збігом часу. Поведінка ОСОБА_5 на стадії досудового розслідування вказує на відсутність умислу останнього на вчинення дій щодо уникнення відповідальності, затягування процесу, іншої позапроцесуальної поведінки. Ризик незаконного впливу на потерпілих, свідків у даному кримінальному провадженні припинив своє існування оскільки потерпілі та заявлені свідки уже допитані.

Заслухавши мотиви сторони обвинувачення, сторони захисту, враховуючи позиції представника потерпілих, дослідивши необхідні матеріали, суд дійшов такого висновку.

Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого (частина перша статті 331 КПК).

Статтею 201 КПК передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення (частини друга, третя статті 331 КПК).

Згідно із статтею 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Разом з цим, тримання під вартою може бути виправдане тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до свободи особистості.

Метою застосування запобіжного заходу, відповідно до частини першої статті 177 КПК України, є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховатися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, зокрема тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого особу обвинувачено, дані, які її характеризують, чи зменшились раніше визначені ризики, чи не з`явились нові.

Отже, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, уникнення доведених ризиків. Ризиком є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій особою.

Надаючи оцінку обставинам щодо наявності заявлених ризиків, суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, яке призвело до суспільно-небезпечних наслідків, зокрема до загибелі чотирьох людей, у тому числі малолітньої особи, за що передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років; свою провину не визнає, вважає, що ДТП відбулось із незалежних від нього причин.

Також суд враховує працездатний вік обвинуваченого, стан його здоров`я (суду не надано доказів про неможливість перебування ОСОБА_5 в умовах слідчого ізолятора з урахуванням стану його здоров`я) стадію судового розгляду (необхідність проведення додаткових слідчих дій, допиту експерта).

Керуючись наведеним, зважаючи на встановлені обставини, суд знаходить обґрунтованими доводи прокурора про наявність ризику, визначеного пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду).

За матеріалами справи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обраний підозрюваному ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 11.09.2023.

Підставою для застосування такого запобіжного заходу слідчий суддя вказав обґрунтованість підозри за частиною третьою статті 286 КК, а також наявність ризику втечі, переховування, впливу на свідків, потерпілих.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 02.10.2023 рішення слідчого судді залишено без змін.

У межах розгляду клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою суд лише частково знаходить доводи сторони захисту такими, що підтверджують зміни обставин, які слугували підставою для застосування запобіжного заходу 11.09.2023.

Так, доводи прокурора про наявність ризиків, передбачених пунктами 3, 4 частини першої статті 177 КПК, як можливість незаконного впливу на потерпілих у даному кримінальному провадженні, можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (без конкретизації способів такого перешкоджання), суд вважає такими що перестали існувати та необґрунтованими відповідно.

Однак, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризику передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК, які б вказували на необґрунтованість клопотання прокурора, у судовому засіданні не встановлено.

Оцінюючи достатність такого ризику для застосування до обвинуваченого найтяжкого виду запобіжного заходу, суд враховує, що судовий розгляд справи ще триває.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Європейський суд з прав людини в справах «Летельє проти Франції», ОСОБА_7 проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

За вказаних умов, зважаючи наявність ризику, передбаченого частиною першою статті 177 КПК, на неможливість завершення судового розгляду у даному судовому засіданні, пріоритет суспільних інтересів над інтересами обвинуваченого подальше тримання ОСОБА_5 під вартою є виправданим.

Отже, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину що спричинило загибель чотирьох людей, суд, керуючись п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави не визначає.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 315, 331, 369-372, 392-395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

задовольнити клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 у Державній установі «Ізмаїльській слідчій ізолятор» на 60 днів - до 04.10.2024 включно.

Керуючись пунктом 2 частини четвертої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, суд не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Повний текст ухвали вручити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1