Справа № 527/224/24
провадження № 1-кс/527/650/24
УХВАЛА

27 листопада 2024 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої - слідчої судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Глобине клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні №0000081, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.01.2024 року за підозрою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дружківка Краматорського району Донецької області, громадянина України, не працюючого, з середньою освітою, одруженого, маючого на утриманні одну неповнолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 125 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

28 жовтня 2024 року прокурор Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про звернення застави в дохід держави, в якому просить заставу в розмірі 60560 грн, внесену 29.01.2024 року заставодавцем ОСОБА_5 за підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавській області, визначену ухвалою слідчого судді Глобинського районного суду Полтавської області від 23.01.2024 року, звернути в дохід держави та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.

ОСОБА_4 підозрюється в тому, що він 20.01.2024 близько 23 год 00 хв, в період дії правового режиму воєнного стану на території України, перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_3 , проник на територію домоволодіння, де помітив прибудову приміщення котельні, двері до якої були зачинені, але не замкнені, після чого у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, таємно, в умовах воєнного стану на території України, з корисливих мотивів та мети, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, проник до приміщення котельні звідки викрав дитячі санки металеві фіолетового кольору з дерев`яним сидінням вартістю 300 грн, спортивний велосипед «California» фіолетового кольору вартістю 3500 грн.

В подальшому, ОСОБА_4 покинув місце скоєння кримінального правопорушення та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 3800 грн 00 коп.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням до іншого приміщення, вчиненому в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Після цього, продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 20.01.2024 року близько 23.30 год повернувся до будинку АДРЕСА_3 та знову проник на територію вказаного домогосподарства, де був помічений потерпілим ОСОБА_6 .

З метою уникнення затримання та втечі з місця вчинення кримінального правопорушення, у ОСОБА_4 виник прямий умисел, спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_6 .

ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, перебуваючи на території подвір`я будинку АДРЕСА_3 близько 23.30 год наніс ОСОБА_6 один удар обухом сокири, яку знайшов на території даного подвір`я, в область лівої скроневої ділянки голови. Внаслідок чого ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у виді садна лівої скроневої ділянки голови та садна шиї зліва, що кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження.

Своїми умисними діями, які виразились у спричиненні легких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_6 , ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Ухвалою слідчого судді Глобинського районного суду Полтавської області від 23.01.2024 року застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, до 20 березня 2024 року. Одночасно визначено розмір застави в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн. У випадку внесення застави, покладено на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та (або) суду; не відлучатися з населеного пункту: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; - утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у кримінальному провадженні.

Роз`яснено, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

На депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавській області 29.01.2024 року надійшли кошти в сумі 60560 грн з призначенням платежу «застава за ОСОБА_4 … ОСОБА_5 ».

30.01.2024 року ОСОБА_4 звільнено з Полтавської установи покарань (№23).

Відповідно до вимог абз. 3 ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В клопотанні прокурором зазначено, що підозрюваним ОСОБА_4 обов`язки, покладені на нього ухвалою слідчого судді від 23.01.2024 року порушені, так як під час досудового розслідування ОСОБА_4 неодноразово на з`являвся до СВ ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області без поважних причин, за місцем проживання останній відсутній, що вказує на переховування від органу досудового розслідування та спроби ухилитися від понесення покарання за вчиненні кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала з підстав, вказаних у ньому та просила його задовольнити.

Інші учасники в судове засідання не з`явились. Судом направлялись повістки за останнім відомим місцем проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які згідно трекінгу відправлень Укрпошти є не врученими.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).

З наведеного вище слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.

У зв`язку із викладеним, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В ч. 3 ст. 182 КПК України вказано, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

При цьому, суд звертає увагу, що застава є безстроковим запобіжним заходом, тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (частина 7 статті 42 КПК).

Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

В той же час до клопотання не додано жодних доказів (повісток рапортів, приводів тощо), які б підтверджували, що ОСОБА_4 будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого чи прокурора без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 177-178, 182, 183, 193-194, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні №0000081, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.01.2024 року відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1