Провадження № 1-кс/161/4408/24
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

м. Луцьк 05 вересня 2024 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора керівника Волинської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпродзержинськ Дніпропетровської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , гр. України, українця, з середньою спеціальною освітою, одруженого, має на утриманні малолітню дитину, ФОП, є внутрішньо переміщеною особою, не судимого,

-за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ст.348 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 звернувся до Луцького міськрайонного суду Волинської області із клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0002886 від 27.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, по якому 04.09.2024ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку прокурора, яка вважає, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ст. 348 КК України, викладені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, особу підозрюваного, який може перешкодити кримінальному провадженню шляхом переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає можливість призначення покарання до 15 років позбавлення волі або ж довічного позбавлення волі, що свідчить про його підвищену суспільну небезпечність, може впливати на показання свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, в зв`язку з чим, викладені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, не може бути обраний, думку слідчого, який повністю підтримує клопотання, думку підозрюваного та захисника, які, кожен зокрема, заперечували щодо поданого клопотання, вважали, що ОСОБА_5 є незаконно затриманим у даному провадженні, оскільки підставою його затримання зазначено п.2 ч.1 ст.208 КПК України: особу застали під час вчинення злочину, хоча фактично його затримали 04.09.2024, а злочин вчинено 27.08.2024, в зв`язку з чим клопотали про його негайне звільнення, щодо інших підстав обґрунтованості поданого клопотання, підстав обрання запобіжного заходу або ж відмови у ньому доводів не висловлювали, аналізуючи матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, згідно ч.1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В силу ч. 4 ст. 29 Конституції України кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання.

Згідно п.18 ч.1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

На підставі вимог ч.1 ст.207 КПК України ніхто не може бути затриманий без ухвали слідчого судді, суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ч.1 ст.208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках:

1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення;

2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин;

3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

Відповідно до ч.ч.3-5 ст.206 КПК України слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Якщо до доставлення такої особи до слідчого судді прокурор, слідчий звернеться з клопотанням про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний забезпечити проведення у найкоротший строк розгляду цього клопотання.

Незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе:

1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду;

2) не перевищення граничного строку тримання під вартою;

3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду.

В судовому засіданні встановлено, що СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0002886 від 27.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

04.09.2024 ОСОБА_5 затримано у межах даного провадження, про затримання негайно повідомлено родичів, затримання відбувалось у присутності захисника, жодних зауважень щодо затримання (в тому числі і щодо підстави затримання) не надходило. Останнього фактично через декілька годин після затримання 04.09.2024 о 16.55 год. повідомлено про підозру, роз`яснено його процесуальні права.

У найкоротші строки до суду подано клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного, яке призначено до розгляду судом у найкоротші строки.

Зважаючи на те, що після вчинення кримінального правопорушення особа зникла з місця вчинення злочину, була озброєна під час його вчинення, а тому небезпечна для інших, намагалась змінити свою зовнішність, тому станом на момент встановлення особи підозрюваного існували обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 , саме поведінка останнього вказувала на наявність у нього умислу ухилитися від обов`язку до такої явки, уникнути відповідальності, шляхом знищення речових доказів та зміни зовнішності, що було підтверджено в судовому засіданні.

Таким чином, достатніх правових підстав для визнання затримання підозрюваного ОСОБА_5 незаконним, судом не встановлено.

Щодо клопотання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , то слід зазначити наступне.

Згідно ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З письмового повідомлення про підозру, доданого до клопотання вбачається, що гр. ОСОБА_5 у встановленому законом порядку повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст.348 КК України, а тому він набув процесуального статусу підозрюваного у межах даного провадження.

При цьому, суд зауважує, що слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою КК України ця особа підлягає відповідальності.

Беручи до уваги практику Європейського Суду з прав людини, а саме, рішення "Нечипорук, Йонкало проти України" № 42310/04 від 21 квітня 2011 року, "Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" №№ 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, "Мюррей проти Сполученого Королівства" №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Так, матеріалами клопотання стверджується вагомість наявних доказів про обґрунтованість підозри у можливості вчинення ОСОБА_5 злочину, передбаченого ст.348 КК України, наявні ризики, визначені ст.177 КПК України, - реальна можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, згідно ст.12 КК України, відносяться до категорії особливо тяжкого злочину; після його вчинення тривалий час не з`являвся до органу досудового розслідування, фактично був затриманий працівниками правоохоронних органів, а не з власної волі, чим підтверджується наявність ризику, передбаченого ч.1 п.1 ст.177 КПК України; перебуваючи на волі останній також може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на показання потерпілого та свідків, чим підтверджується наявність ризику, передбаченого ч.1 п.3 ст.177 КПК України; окрім того, він може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні умисного кримінального правоворушення, що свідчить про наявність ризику, передбаченого ч.1 п.5 ст.177 КПК України; при цьому, наявність певних соціальних зв`язків (місця реєстрації та проживання, наявність малолітньої дитини та роботи) не завадило йому бути обґрунтовано підозрюваним у вчиненні особливо тяжкого злочину, медичної документації щодо неможливості його перебування за станом здоров`я в умовах СІЗО та ІТТ суду не надано, а тому будь-який інший запобіжний захід, передбачений ст.176 КПК України, на думку суду, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Згідно ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Згідно протоколу затримання ОСОБА_5 затримано 04.09.2024 о 10.00 год., тому строк тримання під вартою слід обчислювати з вказаної дати та години.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України, на підставі п.1 ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає розмір застави, оскільки ОСОБА_5 пред`явлено обвинувачення щодо особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 183, 193-194, 196-197 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Луцького РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 02.11.2024 включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з 10.00 год. 04 вересня 2024 року, тобто з моменту фактичного його затримання.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає ОСОБА_5 розмір застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню в порядку, передбаченому для виконання судових рішень, на підставі ст.205 КПК України.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1