Справа № 697/1966/24
Провадження № 1-кс/697/281/2024
У Х В А Л А

Іменем України

07 вересня 2024 року м. Канів

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого СВ ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Канів, Черкаської області клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Кононча, Канівського району, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, маючого на утриманні трьох малолітніх та одну неповнолітню дитину, групи інвалідностей не має, раніше судимого Канівським міськрайонним судом Черкаської області 25.06.2024 за ч. 1 ст. 296 КК України до покарання у виді штрафу 17000,00 грн, маючого не зняту і не погашену судимість, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, за матеріалами кримінального провадження № 0000266 від 06.09.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майор поліції ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обгрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 06.09.2024 близько 10 години 27 хвилин надійшло повідомлення на планшетний пристрій працівникам СРПП Канів-2 про те, що по автовокзалу ходить чоловік з пістолетом в нетверезому стані, поблизу якого знаходився автомобіль «Skoda Fabia», р.н. НОМЕР_1 . Прибувши на місце, було помічено, як автомобіль почав рух по дорозі в напрямку магазину «Сільпо». Після чого було зупинено вказаний автомобіль, та установлено, що водієм виявився ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає: АДРЕСА_1 . Вказаний чоловік вийшов з автомобіля, в руці у нього знаходився предмет, схожий на пістолет, після чого, діставши патрон в патронник, він почав погрожувати в бік працівників поліції ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Також біля вказаного місця події проїжджав наряд ДСО, працівникам якого ОСОБА_9 та ОСОБА_10 останній також почав погрожувати, спрямувавши ствол пістолета в бік працівників.

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області 06.09.2024 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000266, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

ОСОБА_5 було затримано 06.09.2024 о 10 годині 38 хвилин в порядку ст. 208 КПК України, про що було складено протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

06.09.2024 в ході огляду місця події за адресою: м. Канів, узбіччя автомобільної дороги поблизу будинку АДРЕСА_2 , поряд із приміщенням водоканалу, було виявлено та вилучено предмет, схожий на стартовий пістолет EKOL Lady. Поблизу вказаного предмету виявлено та вилучено магазин. Вказані два предмети було поміщено до сейф пакету EXP 0378519. Також у вказаному місці було виявлено та вилучено патрон до вказаного пістолету, який поміщено до сейф-пакету EXP 0378520.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 296 КК України грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене особою, раніше судимою за хуліганство, пов`язане з опором представникові влади, який виконує обов`язки з охорони громадського порядку.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим 25.06.2024 Канівським міськрайонним судом за ч. 1 ст. 296 КК України до покарання у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн, тобто за вчинення злочину проти громадського порядку та моральності, маючий у відповідності до ст. 89 КК України не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення та перевиховання не став та повторно допустив вчинення аналогічного кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, в умовах воєнного стану, що викликало суспільний резонанс.

Так, ОСОБА_5 , 06.09.2024 близько 10 год. 30 хв., перебуваючи за кермом автомобіля марки «Skoda Fabia» д.н.з. НОМЕР_1 та рухаючись по проїзній частині вул. 206 Дивізії в м. Канів, Черкаської області, був зупинений працівниками поліції поблизу приміщення водоканалу та під час спілкування, реалізовуючи свій раптово виниклий умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, розуміючи, що перебуває у відкритому громадському місці на вулиці міста в межах щільної громадської забудови, прагнучи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, усвідомлюючи, що його дії мають відкритий характер та за ним спостерігають сторонні особи з числа мешканців прилеглих будинків та перехожих, на ґрунті явної зневаги до громадян, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом та з особливою зухвалістю, з хуліганських мотивів та з метою грубого порушення громадського порядку, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, дістав з автомобіля стартовий (шумовий, сигнальний) пістолет марки «EKOL Lady», калібру 9 мм Р.А., серійний номер: « НОМЕР_2 », який не являється вогнепальною зброєю та тримаючи його в правій руці, неодноразово спрямовував дуло пістолета на працівників поліції, при цьому висловлював в їхню адресу погрози його застосуванням, чим грубо порушив громадський порядок.

06.09.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обгрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

Як зазначено в клопотанні, обставинами, що в сукупності вказують на можливість і необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою також є:

1) вагомість зібраних в ході досудового розслідування доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, оскільки вина останнього повністю підтверджується показами працівників поліції, відеозаписами з нагрудних боді камер працівників поліції, а також письмовими матеріалами та речовими доказами;

2) тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, що згідно із ст. 12 КК України є нетяжким умисним злочином проти громадського порядку та моральності, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років;

3) вік та задовільний стан здоров`я підозрюваного, оскільки ОСОБА_5 повних 37 років, останній має задовільний стан здоров`я, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває;

4) ОСОБА_5 не має законних джерел для існування, у нього відсутнє постійне місце роботи;

5) репутація підозрюваного ОСОБА_5 , а саме будучи судимий 25.06.2024 за ч. 1 ст. 296 КК України до покарання у вигляді штрафу розміром 1000 нмдг, допустив повторне вчинення аналогічного кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, яке вчинено в умовах воєнного стану, що викликало резонанс у суспільстві та характер вчинення вказаного злочину мав високий ступінь загрози для суспільства, оскільки неконтрольовані дії підозрюваного, який перебував у стані алгокольного спяніння могли призвести до трагічних наслідків.

Вказані фактори є безперешкодною підставою для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вищевказане свідчить про можливість останнім вчинення повторних кримінальних правопорушень та унеможливлює здійснення за ним контролю з боку органу досудового розслідування та суду, і перебуваючи на свободі, останній матиме реальну можливість переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків вказаного кримінального правопорушення, які дають викривальні покази відносно останнього.

Вказані фактори дають змогу безперешкодно застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину та у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення йому загрожує покарання у виді позбавлення волі від 2 до 5 років та з метою ухилення від відбуття покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, оскільки у ОСОБА_5 відсутні будь які конструктивні плани на майбутнє, в тому числі відсутня постійна робота та допущення ним вчинення повторного кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, що викликало значний суспільний резонанс;

- незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, які дають викривальні покази відносно ОСОБА_5 з метою подальшого уникнення від кримінальної відповідальності, і у разі необрання відносно останнього запобіжного заходу у вигляді позбавлення волі, він матиме реальну можливість незаконно впливати на них, в тому числі з мотивів помсти;

- вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має законних джерел для існування, повторно допустив вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, яке було вчинене в умовах воєнного стану та викликало значний суспільний резонанс, а також з метою незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні він зможе продовжувати вчиняти аналогічні та інші кримінальні правопорушення відносно останніх.

У судовому засіданні слідчий просила задовольнити клопотання з підстав, заявлених у ньому, обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні подане клопотання підтримав, пояснивши, що підозрюваний ОСОБА_5 , будучи судимим 25.06.2024 за ч. 1 ст. 296 КК України, допустив повторне вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, яке вчинено в умовах воєнного стану, в громадському місці, що мало високий ступінь загрози для суспільства, оскільки неконтрольовані дії підозрюваного, який перебував у стані алкогольного сп`яніння, могли призвести до трагічних наслідків, оскільки на вимогу працівників поліції припинити правопорушення, останній не реагував. Правопорушення було припинене внаслідок застосування сили, після чого підозрюваний був затриманий. На місці події вилучено також кулю. Ризики є доведеними, в тому числі і ризик повторного вчинення кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний знову вчинив злочин через два місяці після винесення вироку за вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку. Підозрюваний не працює, законних джерел доходів не має.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив не залишати його дітей без батька, просить вибачення за вчинене у працівників поліції, він не хотів нікому заподіяти шкоди.

Захисник адвокат ОСОБА_11 в судовому засіданні заперечував щодо обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки такий запобіжний захід буде достатнім для підозрюваного. Крім того, підозрюваний на даний час розкаюється. Захисник просив врахувати, що свідками є працівники поліції, тому ризик незаконного впливу на них з боку підозрюваного неможливий. ОСОБА_5 крім як за ст. 296 КК України, до кримінальної відповідальності не притягувався. Він не погрожував пістолетом працівникам поліції, а лише після зупинення його автомобіля, махав пістолетом, який не є бойовим та не потребує отримання дозволу. Кулю вилучили не в пістолеті, а на місці події, яке не є громадським місцем. ОСОБА_5 має постійне місце проживання, дружину, п`ятеро дітей та матір похилого віку. Злочин, який йому інкримінується є нетяжким. У зв`язку з чим відсутній ризик переховування підозрюваного. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворим, доцільніше застосувати до нього домашній арешт. При цьому підозрюваний буде з`являтися на всі виклики, не вживати алкогольні напої та бути сумлінним громадянином.

Суд, заслухавши доводи прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Під час розгляду клопотання з`ясовано, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри.

З поданого клопотання вбачається, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: даними протоколу огляду місця події від 06.09.2024, даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_12 , даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 , даними протоколу допиту свідка ОСОБА_13 , даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06.09.2024, даними протоколів огляду предмета від 06.09.2024, даними довідки огляду чергового лікаря на стан сп`яніння № 67 від 06.09.2024, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення, зокрема відносно свідків, шляхом незаконного впливу на них, для забезпечення відвернення та уникнення кримінальної відповідальності та призначеного судом покарання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя враховує, що у кримінальному провадженні наявні вагомі докази, наведені вище, на підставі яких слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтовану підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Оцінюючи зазначені ризики, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є обґрунтований, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину та у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення йому загрожує покарання у виді позбавлення волі від 2 до 5 років та з метою ухилення від відбуття покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, оскільки у ОСОБА_5 відсутні будь- які конструктивні плани на майбутнє, в тому числі відсутня постійна робота та допущення ним вчинення повторного кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, що викликало значний суспільний резонанс.

Ризик незаконного впливу на свідків є обґрунтованим, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 , будучи на волі може здійснювати тиск на них, з метою зміни показань, наданих під час досудового розслідування, оскільки, відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства жоден доказ, зібраний під час досудового розслідування, не має наперед встановленої сили та досліджується безпосередньо під час судового розгляду.

Ризик вчинити інші кримінальні правопорушення є обґрунтованим, оскільки ОСОБА_5 не має законних джерел для існування, повторно допустив вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, яке було вчинене в умовах воєнного стану та викликало значний суспільний резонанс, а також з метою незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні він зможе продовжувати вчиняти аналогічні та інші кримінальні правопорушення відносно останніх.

Слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_5 підозрюється в умисному нетяжкому злочині, у зв`язку з чим неможливо запобігти ризику вчинення інших кримінальних правопорушень та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, чи інших більш м`яким запобіжних заходів, не буде слугувати достатньою гарантією належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Крім наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.ч.2 ст. 177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 має 37 років та задовільний стан здоров`я, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, не має законних джерел для існування, у нього відсутнє постійне місце роботи, має на утриманні трьох малолітніх та одну неповнолітню дитину, підозрюється у вчиненні умисного нетяжкого злочину.

Крім цього, слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, що згідно з ст. 12 КК України є нетяжким злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років, що є суттєвим елементом при оцінюванні наведених ризиків, зокрема щодо переховування, тиску на свідків, приховування речових доказів, тощо.

Отже, наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваного на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Разом з тим, інші більш м`які запобіжні заходи неможливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_14 з наступних причин:

- особисте зобов`язання, особисту поруку та домашній арешт недоцільно застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 2 до 5 років, та з метою ухилення від відбуття покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюється у вчиненні повторного кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, маючи непогашену судимість. Вчинення злочину йому інкримінується у стані сп`яніння, що свідчить про підвищені ризики у контролі своєї поведінки підозрюваним. Крім того, на адресу слідчого чи прокурора, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 . Також при застосуванні домашнього арешту ОСОБА_5 підлягає постійному візуальному контролю, з метою запобігання вищевказаним ризикам.

Таким чином, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, неможливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки вони передбачають перебування на волі, що дає можливість негативно впливати на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилитися від органів досудового розслідування, суду.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я суду не надано.

Таким чином, прокурором та слідчим в судовому засіданні доведена наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, які свідчать про необхідність застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Нормами частини 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, становить від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2024 року 1 розмір становить 3 028 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 коп.).

У відповідності до вимог ст. 183 КПК України, слідчий суддя визначає підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави в сумі, що становить 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 грн., та вважає, що така сума застави буде достатньою для забезпечення його належної поведінки.

Слідчий суддя також вважає за необхідне, в разі внесення застави, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обчислювати з моменту затримання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 терміном на 60 діб задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто до 04 листопада 2024 року включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з моменту його фактичного затримання, тобто з 06 вересня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави: 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1