Справа № 755/7861/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" липня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 та його учасників: представника потерпілого ОСОБА_7 , представників цивільних позивачів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Києві кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2023 року за № 0000730 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив :

І. Суть питань, що вирішуються ухвалою

У провадження суду надійшов обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні з огляду на, що, у ньому, було призначено підготовче судове засідання на розгляд у якому винесено питання регламентовані ст. 314-316 Кримінальним процесуальним кодексом (далі КПК) України.

Також, подано цивільні позовипро відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням (1) ТОВ «КЛО» до ОСОБА_6 , ПрАТ СК «Євроінс Україна», (2) ТОВ «КОНВЕРС ЛІНКС» до ОСОБА_6 , ПрАТ СК «Євроінс Україна», (3) ТОВ «АВТОБАНСЕРВІС» до ОСОБА_6 , ПрАТ СК «Євроінс Україна».

Окрім того надійшли скарги захисника ОСОБА_4 на постанови слідчого від 20 лютого 2024 року про визнання цивільними позивачами; на дії (бездіяльність) слідчих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , заступника ГУ НП в м. Києві ОСОБА_12 , в.о.начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_13 щодо здійснення повідомлення про підозру 18.07.2023; на постанову слідчого від 19 лютого 2024 року про виділення в окреме провадження матеріалів досудового розслідування; на постанову слідчого від 01 вересня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання; на постанову слідчого від 25 вересня 2023 року про часткову відмову у задоволенні клопотання про ознайомлення з матеріалами; на постанову прокурора від 01 травня 2023 про відмову у закритті кримінального провадження; на бездіяльність слідчого щодо не інформування про характер і причини складеного повідомлення про підозру; на постанову слідчого від 07 серпня 2023 року про відмову у залученні в якості захисника; заперечення на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 січня 2024 року про повернення скарги на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання про здійснення процесуальних дій; заперечення (відзив) проти цивільних позовів.

Подано заперечення захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 грудня 2023 року в частині та скарги на постанову слідчого від 05 лютого 2024 про відмову у визнанні потерпілим та бездіяльність щодо невручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого; на постанову прокурора від 15 вересня 2023 року про продовження строку досудового розслідування; заперечення на ухвали слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2023 року та від 11 січня 2024 року про продовження строків досудового розслідування; скаргу на постанову слідчого від 18 грудня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих дій.

ІІ. Позиції сторін

Учасники кримінального провадження, окрім сторони захисту, вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає. Вказали, що цивільні позови, як такі, що відповідають вимогам ЦПК та КПК, підлягають прийняття до розгляду.

Сторона захисту вказала на потребу повернення обвинувального акта прокурору, яку вмотивовано тим, що зміст повідомлення про підозру та обвинувального акта не співпадають в частині фактчиних обставин.

ІІІ. Правове регулювання питання проведення підготовчого провадження

З правової природи та мети підготовчого судового провадження, яке є першою стадією судового провадження і завданням якого є з`ясування можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, а також вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду.

Положення ст. 314, 315 КПК України, які регулюють порядок проведення підготовчого судового засідання, не передбачають дослідження та оцінку доказів, які стосуються винуватості або невинуватості обвинуваченого.

Зокрема, відповідно до ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

З метою підготовки до судового розгляду суд: 1) визначає дату та місце проведення судового розгляду; 2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; 3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; 4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

ІV. Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження зауважує наступне, в силу виниклих перед ним питань у ході підготовчого судового провадження:

(і) щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта

Дане кримінальне провадження, відповідно до ст. 32, 615 КПК, підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Доводи захисту щодо того, що зміст повідомлення про підозру та обвинувального акта не співпадають в частині фактичних обставин не враховують у собі того, що

(а) згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України у обвинувальному акті викладаються фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими. Визначення обсягу фактичних обставин кримінального правопорушення, що викладаються у обвинувальному акті, належить до дискреційних повноважень прокурора, а наведені в обвинувальному акті фактичні дані, в своїй сукупності дають уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, а також можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Вказана позиція кореспондується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 273/1053/17, відповідно до якої кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, у тому числі й у сторону збільшення, повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого тощо. Визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акту до суду належить виключно до повноважень прокурора;

(б) суд позбавлений можливості перевірити правильність кваліфікації інкримінованого кримінального правопорушення на даному етапі, оскільки вимогами ч. 4 ст. 291 КПК України (якою заборонено до початку судового розгляду надавати суду інші документи, крім обвинувального акту та додатків до нього), для перевірки обвинувального акту на відповідність вимогам КПК у розпорядженні суду на стадії підготовчого судового провадження фактично є лише сам обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, цивільний позов;

(в) КПК України не передбачено наслідки того, що виклад фактичних обставин кримінального правопорушення у повідомленні про підозру та обвинувальному акті не збігаються;

(г) розбіжності у викладі фактичних обставин кримінального правопорушення у повідомленні про підозру та в обвинувальному акті, за умови, що такий їх виклад в обвинувальному акті дає повне розуміння кожного з елементів складу кримінального правопорушення для юридично-правової оцінки діяння за відповідною кримінально-правовою нормою, згідно позиції Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 683/694/20 (судове рішення від 15 січня 2024 року), не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

У той час, як відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК, виключною підставою для повернення обвинувального акта прокурору є його невідповідність вимогам закону, а саме наявність таких порушень вимог процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду. При цьому законодавець надає суду право, а не встановлює обов`язок під час підготовчого судового засідання повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України (див. постанову Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі № 520/8135/15-к).

На переконання суду, в цій справі, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення у обвинувальному акті дає повне розуміння кожного з елементів складу кримінального правопорушення для юридично-правової оцінки діяння за ст. 286 КК України.

Тому, Суд відхиляє клопотання про повернення обвинувального акта прокурору.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. 5-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КПК України судом не встановлено.

Таким чином, відсутні підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК.

За відсутності обставин, які б перешкоджали призначенню кримінального провадження до судового розгляду, Суд, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 314 КПК України, вважає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

(іі) вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду

Перелік питань, вирішення яких необхідне для призначення судового розгляду, закріплений у ч. 2 ст. 315 КПК України.

В цій справі судом проведено підготовку до судового розгляду у ході якої, відповідно до ст. 315 КПК України, вирішено питання визначені п. 1-5 ч. 2 вказаної статті зазначеного Кодексу.

Так, у підготовчому судовому засіданні, згідно положень ч. 2 ст. 318, п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України, судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді.

Визначено, що зазначене судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ст. 27 КПК України, відсутні.

(ііі) цивільний позов

Цивільні позови вказані у п. І ухвали відповідають вимогам ЦПК та КПК України, позаяк, відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Водночас, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими КПК. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства (ч. 5 ст. 125 КПК).

ЦПК містить ряд вимог до змісту та реквізитів позовної заяви, недотримання яких може бути підставою для залишення позовної заяви без руху та її повернення в порядку ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК, але вказані вимоги мають застосовуватися із урахуванням специфіки кримінального провадження та не суперечити засадам кримінального судочинства (ч. 5 ст. 125 КПК).

Тобто, вимоги статті 175 ЦПК щодо форми та змісту позовної заяви в кримінальному провадженні застосовуються в обмеженому вигляді з урахуванням перерозподілу тягаря доказування, перетину предмету доказування у кримінальному та цивільному провадженні за позовом про відшкодування шкоди, завданої злочином.

Правові наслідки недотримання вказаних вимог, передбачені ст. 187 ЦПК, у вигляді залишення позовної заяви без руху та повернення позовної заяви, можуть бути застосовані судом у кримінальному провадженні лише у разі, якщо такі недоліки унеможливлюють або суттєво перешкоджають розгляду цивільного позову по суті із прийняттям одного з рішень, передбачених ст. 129 КПК, адже надмірний формалізм до форми та змісту позовної заяви у кримінальному провадженні порушує право особи, що постраждала від злочину, на доступ до правосуддя.

При цьому Суд враховує, що відповідно до положень ст. 5 Закону України «Про судовий збір», за подання позовів про відшкодування матеріальних збитків, завданих у наслідок вчинення злочину, позивачі звільняються від сплати судового збору.

У постанові Верховного Суду від 10 липня 2018 року у справі № 713/1275/16-к, судом установлено, що згідно з п. 6 ч. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Вказані правові норми не містять суперечностей і підлягають застосуванню щодо позовів про відшкодування будь-якої шкоди (матеріальної та моральної), завданої в результаті її заподіяння, за які відповідач несе цивільну відповідальність згідно із Законом. Виходячи з наведеного цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору з позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення незалежно від об`єкту посягань.

Згідно ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого Верховний Суд у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи у такій спосіб судову практику на однакове застосування норм права.

Тим самим, у розрізі позиції ККС ВС у справі № 713/1275/16-к цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору з позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення незалежно від об`єкту посягань.

Слушним є такий підхід і у світлі позиції ОП ККС ВС викладеної в постанові від 23 січня 2019 року у справі № 187/291/17 щодо того, що при вирішенні у межах кримінального провадження цивільного позову стягнення судового збору з обвинуваченого (засудженого), який несе цивільну відповідальність, не допускається, адже таке стягнення суперечить закріпленим у ст. 2, 7, 9 КПК завданням кримінального провадження, засаді законності, не відповідає приписам ч. 5 ст. 128, ст. 118, 119, 370 цього Кодексу та істотно порушує гарантоване особі право на розгляд справи щодо неї з додержанням вимог зазначеного провадження, передбачених указаним Кодексом.

Відповідно до ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, у разі сплати цивільним позивачем такого збору та за умови задоволення його позову в повній мірі Суд у розрізі позиції ОП ККС ВС викладеної в постанові від 23 січня 2019 року у справі № 187/291/17 буду позбавлений змоги стягнути з відповідача (обвинуваченого) такий судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому і даний факт указує на слушність позиції ККС ВС у справі № 713/1275/16-к про те, що цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору з позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення незалежно від об`єкту посягань, адже саме такий підхід сприятиме не допущенню ситуацій при яких позивач сплатить збір, позов буду задоволено, однак стягнути його з відповідача змоги не матиме, що в свою чергу уже порушуватиме права такого позивача.

За таких обставин, форма та зміст позовних заяв дають підстави для їх прийняття та розгляду у межах цього кримінального провадження.

Заперечення ОСОБА_4 щодо прийняття до провадження цих цивільних позовів від 19 липня 2024 року вказаних висновків суду щодо їх відповідності КПК та ЦПК не спростовуються, апріорі стосуються питання підставності їх заявлення та ґрунтовності викладених у них доводів, що не є передумовою, згідно ЦПК, для залишення позовів без руху, або ж їх повернення позивачам.

Доводи представника ТОВ «КЛО», ТОВ «КОНВЕРС ЛІНКС» та ТОВ «АВТОБАНСЕРВІС» про залучення співвідповідача ПрАТ СК «Євроінс Україна» є слушними та вказують на дійсну потребу такого залучення, оскільки на момент ДТП цивільна відповідальність ОСОБА_6 була застрахована цією СК.

Позаяк, згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, залучити до участі у ній співвідповідача.

У той час, як Велика Палата Верховного Суду в судових рішеннях від 04 липня 2018 року у справі №755/18006/15-ц, від 03 жовтня 2018 року у справі №760/15471/15-ц, від 14 грудня 2021 року y справі №147/66/17 зазначає, що відшкодування шкоди особою, відповідальність якої застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе за умови, що згідно із цим договором або Законом у страховика не виникло обов`язку з виплати страхового відшкодування чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. У такому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування. Покладання обов`язку з відшкодування шкоди в межах страхового відшкодування на страхувальника, який уклав відповідний договір страхування і сплачує страхові платежі, суперечить меті інституту страхування цивільно-правової відповідальності. За змістом статті 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Що власне, у цьому випадку, вказує на потребу залучення наведеного співвідповідача у порядку ч. 5 ст. 128 КПК, ч. 1 ст. 51 ЦПК;

(іv) скарги та заперечення

Під час підготовчого провадження сторонами подано скарги та заперечення на рішення вказані у п. І ухвали.

За приписами ч. 3 ст. 309 КПК на ухвали слідчого судді, які не оскаржуються під час досудового розслідування, можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження в суді.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами ст. 314-316 цього Кодексу.

Водночас, Суд, отримавши такі скарги та заперечення, має їх розглянути під час підготовчого провадження або під час судового розгляду, в залежності від характеру поставленого питання, і прийняти вмотивоване рішення, позаяк суд, який розглядає обвинувачення по суті, наділений повноваженнями досліджувати усі обставини для вирішення питань, важливих для виконання його завдань (див. постанову ККС ВС від 06 червня 2023 року у справі № 489/6721/21).

Отже, враховуючи характер аргументів викладених у вказаних скаргах та запереченнях, на думку суду, їх слід розглянути під час судового розгляду, як про те і вказується у постанові ВС у справі № 489/6721/21.

Відповідно, на цій стадії провадження, їх слід долучити до справи та розглянути під час судового розгляду з оцінкою викладених у них аргументів на підставі аналізу всіх наявних у справі доказів у порядку ст. 94 КПК.

V. Висновок

Отже, підготовка до судового розгляду є завершеною, а тому Суд, у порядку ч. 1 ст. 316 КПК України, постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. При визначенні строку проведення судового розгляду Суд виходить з положень ст. 28, 316 КПК України.

З цих підстав Суд, керуючись ст. 314-318, 369-372, 376 КПК України, постановив:

відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про повернення обвинувального акта прокурору.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2023 року за № 0000730 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вулиця Пластова, 3, каб. 24 на 26 липня 2024 року о 12:00 год.

Прийняти до розгляду цивільний позов ТОВ «КЛО» до ОСОБА_6 , ПрАТ СК «Євроінс Україна» про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням у межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР 09 липня 2023 року за № 0000730.

Прийняти до розгляду цивільний позов ТОВ «КОНВЕРС ЛІНКС» до ОСОБА_6 , ПрАТ СК «Євроінс Україна» про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням у межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР 09 липня 2023 року за № 0000730.

Прийняти до розгляду цивільний позов ТОВ «АВТОБАНСЕРВІС» до ОСОБА_6 , ПрАТ СК «Євроінс Україна» про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням у межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР 09 липня 2023 року за № 0000730.

Роз`яснити цивільним відповідачам, що вони мають право подати суду письмові заперечення/відзив проти цивільного позову із зазначенням доказів, що підтверджують їх, або визнати позов повністю чи частково.

Копії позовних заяв вручити цивільним відповідачам.

Заперечення представника потерпілого адвоката ОСОБА_7 на ухвали слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва від 12 жовтня, 01 листопада 2023 року, 11 січня 2024 року про відмову у задоволенні скарг на постанови слідчого про відмову у задоволенні клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій; від 21 грудня 2023 року про відмову у задоволенні скарги на постанову слідчого про відмову у визнанні потерпілим; скаргу на постанову слідчого від 26 січня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи - долучити та розглянути під час судового розгляду.

Скарги захисника ОСОБА_4 на постанови слідчого від 20 лютого 2024 року про визнання цивільними позивачами; на дії (бездіяльність) слідчих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , заступника ГУ НП в м. Києві ОСОБА_12 , в.о.начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_13 щодо здійснення повідомлення про підозру 18.07.2023; на постанову слідчого від 19 лютого 2024 року про виділення в окреме провадження матеріалів досудового розслідування; на постанову слідчого від 01 вересня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання; на постанову слідчого від 25 вересня 2023 року про часткову відмову у задоволенні клопотання про ознайомлення з матеріалами; на постанову прокурора від 01 травня 2023 про відмову у закритті кримінального провадження; на бездіяльність слідчого щодо не інформування про характер і причини складеного повідомлення про підозру; на постанову слідчого від 07 серпня 2023 року про відмову у залученні в якості захисника; заперечення на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 січня 2024 року про повернення скарги на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання про здійснення процесуальних дій; заперечення проти цивільних позовів - долучити та розглянути під час судового розгляду.

Заперечення захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 грудня 2023 року в частині; скарги на постанову слідчого від 05 лютого 2024 про відмову у визнанні потерпілим та бездіяльність щодо невручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого; на постанову прокурора від 15 вересня 2023 року про продовження строку досудового розслідування; заперечення на ухвали слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2023 року та від 11 січня 2024 року про продовження строків досудового розслідування; скаргу на постанову слідчого від 18 грудня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих дій - долучити та розглянути під час судового розгляду.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження (ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України) в т.ч. у порядку визначеному рішенням Ради суддів України № 26 від 05.08.2022 «Щодо підвищення використання інструментів електронного судочинства у відправленні правосуддя».

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 08:00 год. 26 липня 2024 року.

С у д д я ОСОБА_1