СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-р/759/27/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про роз`яснення судового рішення,

В С Т А Н О В И В:

27.08.2024 ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду із вказаним клопотанням, в якому просить роз`яснити ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від 15.08.2024 про скасування арешту майна, а саме чи зняті ухвалою суду обмеження (скасовано заборону) в частині заборони державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників, будівництва на них об`єктів нерухомості, а також забороною відділу містобудування та архітектури Обухівської районної державної адміністрації Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок, із забороною Державним органам вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову земельної ділянки кадастровий номер :04:002:0262, загальною площею 0,141 га, власником якої є ОСОБА_4 .

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, подав клопотання про розгляд заяви без його участі. Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до положень частини 1, 2 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна як захід забезпечення кримінального провадження передбачає накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт віднесений до видів обтяжень речових прав на нерухоме майно, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості (пункт 4 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Отже, арешт майна як захід забезпечення кримінального провадження включає в себе обмеження розпорядження таким майном, у тому числі заборону реєстратором вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників, будівництва на них об`єктів нерухомості.

За таких обставин, скасування арешту майна безумовно передбачає скасування заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників, будівництва на них об`єктів нерухомості та інші подібні дії.

З огляду на викладене, заява адвоката ОСОБА_3 підлягає задоволенню.

Принагідно слідчий суддя акцентує, на неприпустимості обмежувального тлумачення понять «арешт майна» і «скасування арешту майна суб`єктами державної реєстрації прав.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 170, 380 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В

Заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про роз`яснення судового рішення задовольнити.

Роз`яснити ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 15.08.2024 про скасування арешту майна, а саме зазначити, що ухвалою суду безумовно зняті обмеження (скасовано заборону) в частині заборони державним органам та органам нотаріату здійснювати будь-які реєстраційні дії, в тому числі і реєстрацію (перереєстрацію), пов`язану з відчуженням, зміною, поділом, заставою або іншого виду зміни власників, будівництва на них об`єктів нерухомості, а також забороною відділу містобудування та архітектури Обухівської районної державної адміністрації Київської області вчиняти дії по видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок, із забороною Державним органам вчиняти дії по реєстрації дозвільних документів на забудову земельної ділянки кадастровий номер :04:002:0262, загальною площею 0,141 га, власником якої є ОСОБА_4 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду

Слідчий суддя ОСОБА_1