справа № 991/7066/24
провадження №11-сс/991/625/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2024 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві апеляційну скаргу представника Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15 серпня 2024 року про відмову в задоволенні скарги,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15 серпня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги представника громадської організації «Платформа Громадський контроль» (далі - ГО) ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Висновки слідчого судді щодо відмови у задоволенні скарги мотивовані тим, що з інформації, яка міститься у заяві від 02 серпня 2024 року, не вбачається наявності обов`язкових ознак кримінального правопорушення, не викликає в слідчого/прокурора обов`язку вносити відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочинати досудове розслідування, а тому підстави для зобов`язання уповноважених осіб НАБУ виконати вимоги ст.214 КПК та внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР відсутні.

Вимоги апеляційної скарги і доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, вважаючи його постановленим за наслідками неповноти судового розгляду та порушення вимог КПК, представник ГО звернувся з апеляційною скаргою, за якою просив суд скасувати ухвалу слідчого судді від 15 серпня 2024 року та постановити ухвалу, якою задовольнити скаргу та зобов`язати службових осіб НАБУ, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, та здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень, внести до ЄРДР відомості за заявою Громадської організації "Платформа Громадський контроль" від 02 серпня 2024 року, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

В обґрунтування апеляційної скарги представник ГО посилався на те, що у заяві до НАБУ наведені чіткі факти вчинення кримінальних правопорушень, однак відповідно до норм процесуального законодавства протягом 24 годин з моменту подання заяви відомості щодо кримінальних правопорушень не були внесені до ЄРДР.

Викладені у заяві ГО про вчинення злочину відомості мають послідовний та аргументований документацією характер, достатній для проведення більш детальної перевірки декларації особи. Разом з цим ГО не може надати відомчі документи, свідчення свідків, проводити обшуки та тимчасові вилучення документів з метою встановлення істини та точного кола правопорушників - для цих завдань існують правоохоронні органи, обов`язком яких визначено встановлення і перевірка в тому числі й корупційних злочинів, виявлених особами і громадськими організаціями. Відмовляючи в задоволенні скарги, слідчий суддя надав оцінку доказам та аргументам заявника, що стосуються виявленого ГО кримінального правопорушення, проте з`ясування достовірності викладених ГО відомостей, їх відповідність фактичним обставинами, надання їм правової оцінки у контексті наявності всіх елементів складу злочину перебуває поза межами компетенції слідчого судді та не належить до кола питань, які вирішуються під час розгляду зазначеної скарги. Ці обставини мають бути з`ясовані саме в ході досудового розслідування у встановленому КПК порядку.

В апеляційній скарзі також міститься клопотання про поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження через невчасне отримання судової поштової кореспонденції та допущеної помилки при зверненні з апеляційної скаргою до Апеляційної палати Вищого антикорупційного шляхом подання її до Вищого антикорупційного суду.

Позиції учасників судового провадження.

Особа, яка подала апеляційну скаргу у судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про розгляд апеляційної скарги без її участі.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце апеляційного розгляду, у судове засідання не з`явився, про поважні причини свого неприбуття суд не повідомив.

Ураховуючи зазначене і те, що КПК не передбачає вимог щодо обов`язкової участі сторін у розгляді апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, зокрема щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування, приймаючи до уваги значно скорочені у порівнянні із загальним порядком строки апеляційного перегляду таких ухвал (ч.2 ст.422 КПК), колегія суддів на підставі ч.4 ст.405 КПК вважала за можливе провести розгляд апеляційної скарги за відсутності учасників судового провадження.

Мотиви суду.

Згідно з положеннями п.3 ч.2 ст.395 КПК апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Пропущений із поважних причин строк апеляційного оскарження має бути поновлений, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи знайде підстави для його поновлення (ч.1 ст.117, п.4 ч.3 ст.399 КПК).

Під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати апеляційну скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Суд, перевіривши доводи клопотання, долучені до нього копії судових рішень, дійшов висновку про необхідність поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

З матеріалів провадження вбачається, що головою Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_5 до НАБУ подано заяву за вих. №1631/24 від 02 серпня 2024 року, у якій заявник посилався на обставини внесення ОСОБА_6 за 2022 рік недостовірних відомостей до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, шляхом приховування даних щодо придбаного нерухомого майна - будинку в Норвегії,на суму 1 369 741 грн. та вчиненого правочину - позики у ОСОБА_7 на суму 15000 євро (568 800 грн.), що відрізняється від достовірних на 1,9 млн. грн. (1 369 741 + 568 800 (15000 євро за курсом НБУ станом на 01 грудня 2022), зазначивши при цьому, що грошей аби придбати будинок в Норвегії за офіційно вказаною вартістю у ОСОБА_8 не було та будинок коштує на порядок дорожче.

Оскільки відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою.

Відмовляючи в задоволенні поданої скарги, слідчий суддя вважав, що заява про вчинення кримінального правопорушення від 02 серпня 2024 року не містить фактичних відомостей та об`єктивних даних, які б вказували на наявність у діях ОСОБА_8 ознак кримінального правопорушення, про яке зазначав заявник. За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що з інформації, яка міститься у заяві, не вбачається наявності обов`язкових ознак кримінального правопорушення, а тому не викликає в слідчого/прокурора обов`язку вносити відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочинати досудове розслідування.

При перегляді оскаржуваної ухвали колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду погоджується з мотивами та висновками слідчого судді, викладеними в оскаржуваній ухвалі від 15 серпня 2024 року щодо відмови у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, при цьому, оцінюючи обґрунтованість доводів апеляційної скарги, враховує наступне.

Чинним КПК закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч.1 ст.214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (ч.2 ст.214 КПК).

Проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

До ЄРДР серед іншого вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують для отримання зазначеного вище висновку перевірки засобами кримінального процесу, або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ані попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення до реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

За правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження №51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Колегія суддів також ураховує те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі №818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Перевіривши доводи апеляційної скарги щодо порушення вимог положень ст.214 КПК, колегія суддів вважає, що слідчим суддею обґрунтовано зазначено, що викладені у заяві відомості зводяться лише до висунення домислів заявника та надання ним суб`єктивної оцінки щодо придбання ОСОБА_8 нерухомого та іншого цінного майна за нижчою від ринкової вартістю та, як наслідок, внесення ОСОБА_8 завідомо недостовірних відомостей до декларацій за 2022 та 2023 роки. Зокрема, заявником не беруться до уваги обставини та період придбання майна, курс валюти, попит на той чи інший товар, у тому числі в різних країнах тощо. Таким чином, порівнюючи вартість придбаного ОСОБА_8 майна із вартістю лише одного товару з аналогічними характеристиками, заявник робить занадто поверхневі та абстрактні висновки про набуття ОСОБА_8 майна за заниженою вартістю, як і висновок про те, що ціна об`єкта нерухомості загальною площею 51 кв.м в Норвегії не може становити 1 369 741 грн.

За наведеного, на переконання колегії суддів, слідчим суддею правильно встановлено відсутність підстав для зобов`язання уповноважених осіб НАБУ виконати вимоги ст.214 КПК та внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою голови правління Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_5 від 08 серпня 2024 року.

Таким чином, відомості за вказаною заявою не підлягають внесенню до ЄРДР уповноваженими особами НАБУ, оскільки зазначені у матеріалах скарги обставини не свідчать про вчинення будь-якого кримінального правопорушення, описані в скарзі факти не потребують перевірки засобами кримінального процесу, тому прийняте слідчим суддею рішення є правильним по суті.

Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги кримінального процесуального закону, порушень норм КПК, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а вимоги апеляційної скарги без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання представника Громадської організації «Платформа Громадський контроль» ОСОБА_5 про поновлення строку апеляційного оскарження задовольнити.

Поновити строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15 серпня 2024 року.

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15 серпня 2024 року про відмову в задоволенні скарги залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

___________ ___________ ___________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3