Справа №534/1392/24
Провадження №1-кп/534/147/24
КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року місто Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 в режимі відеоконференції, потерпілої ОСОБА_6 , представника потерпілої ОСОБА_7 в режимі відеоконференції

здійснивши у відкритому судовому засіданні у залі суду розгляд кримінального провадження за №0000034 від 14.02.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,

встановив:

В провадженні Комсомольського міського суду Полтавської області перебуває на розгляді кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

У судовому засіданні представником потерпілої адвокатом ОСОБА_7 було заявлено клопотання про призначення судово-психологічної експертизи моральної шкоди, оскільки потерпілою попередньо визначений розмір завданої їй шкоди у цивільному позові, однак потерпіла зазначає про те, що суб`єктивно вона відчуває, що понесла моральних страждань у більшому розмірі, ніж нею визначено.

Прокурор у судовому засіданні не заперечував проти призначення судово-психологічної експертизи при цьому зазначив, що розмір моральної шкоди визначається саме судом, а висновок експерта не має для суду вирішального значення і потерпіла могла самостійно звернутись до експертної установи і надати суду відповідний висновок, як доказ на обґрунтування своєї позовної заяви.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти призначення експертизи, посилаючись на те, що в клопотанні зазначені оціночні запитання, яка можлива шкода, завдана потерпілій.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 1ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбаченихстаттею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Положеннями ч. 2 ст. 242 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав обов`язкового проведення експертизи, до яких проведення судово-психологічної експертизи потерпілого не відноситься.

За змістом ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно із п.п. 6.1, 6.3, 6.4, 6.9 розділу VI «Психологічна експертиза» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженихнаказом Міністерства юстиції України 08.10.98 № 53/5(у редакції наказу від 26.12.2012 № 1950/5) об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Також, відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 56 КПК України потерпілий має право подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Положеннями ч. 4 ст. 15 Закону України «Про судову експертизу» передбачено можливість проведення експертизи у кримінальному провадженні на замовлення не тільки сторони захисту, а й потерпілого та його представника.

Будь-яких відомостей, які би свідчили про неможливість залучення експертів потерпілою та/або її представником на договірних умовах для проведення експертизи до суду не подано.

Крім того, дані щодо звернення потерпілої під час досудового слідства до слідчого з клопотанням про призначення вказаної експертизи - відсутні.

Також, згідно ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

При цьому суд приймає до уваги положення ст. 83 ЦПК України, згідно яких позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий разом із позовною заявою з об`єктивних причин, позивач повинен про це письмово повідомити суд, зазначивши: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Разом з тим і ця вимога Закону потерпілою та її представником дотримана не була.

При цьому суд зазначає, що потерпіла звернулася з цивільним позовом та самостійно визначила розмір завданої їй моральної шкоди.

В силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

З огляду на викладене підстав для задоволення клопотання про призначення судово-психологічної експертизи - немає.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 371, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

В клопотанні представника потерпілої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про призначення судової психологічної експертизи відмовити .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1