СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4910/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадження № 0002298 від 15.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду м. Києва 17.07.2024 року звернувся слідчий СВ Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві капітан поліції ОСОБА_6 з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного в рамках кримінального провадження № 0002298 від 15.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002298, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно з Указом Президента України N?64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами) у зв?язку з військовою агресіє Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан, який у подальшому неодноразово продовжувався та триває на даний час, останній раз з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб.

Так, 15.07.2024 приблизно о 18 год. 25 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , в умовах воєнного стану, таємно викрав велосипед марки «Vortex Hill 200» вартістю 3000 гривень, який належить ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим спричинив останній матеріального збитку на вказану суму.

Так, ОСОБА_5 відчуваючи потребу в грошових коштах, не маючи постійного джерела доходу, вирішив таємно заволодіти чужим майном, з метою особистого збагачення. З метою відшукування об?єкту злочинного посягання, останній прослідував до будинку АДРЕСА_1 , де перебуваючи на сходинковому майданчику 5 поверху поблизу вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 , виявив велосипед «Vortex Hill 200» який був заблокований антикрадіжним цепком та який вирішив таємно викрасти з метою подальшого обернення на свою користь. Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, 15.07.2024 приблизно о 18 год. 25 хв., ОСОБА_5 знаходячись на сходинковому АДРЕСА_3 , пересвідчившись що за його діями ніхто не спостерігає, взяв в руки велосипед марки «Vortex Hill 200» вартістю 3000грн. та виніс його на вулицю.

Таємно викравши чуже майно, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину втік, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), у період воєнного стану, підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Баштанків Кодимського району Одеської області українець, громадянин України, з середньою освітою, одружений, офіційно не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_5 , раніше судимий: 17.01.2011 Кодимським районним судом Одеської області за ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 187, ст.ст. 69, 70 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі; ??04.07.2017 Гайсинським районним судом Вінницької області за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 296, ч.1 ст. 70 КК України до 4 років позбавлення волі, звільненого з місць позбавлення волі 18.09.2020 по відбуттю строку покарання; ?20.11.2023 Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді штрафу 17000,00 грн.

16.07.2024 прокурором Святошинської окружної прокуратури міста Києва було погоджено повідомлення про підозру відносно ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК У країни.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 України повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами зокрема: ??протоколами огляду місця події; ??протоколами допитів свідків; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; ?іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв?язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ст. 177 КПК України, а саме вчинити спроби: ???спроби переховування від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); ??перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177

КПК України); 3) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого кримінального правопорушення, і за яке, згідно санкції, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п?яти до восьми років. Тобто тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання він може вчинити спробу переховування. Крім того, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на всій території України від 24 лютого 2022 року, введений воєнний стан, який в подальшому було неодноразово продовжено та який діє по сьогоднішній день. Тобто ОСОБА_5 , користуючись ситуацією в країні, має змогу переховуватися від органів досудового розслідування, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій або місцях непідконтрольних органам державної влади України.

Той факт, що перебуваючи не під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 , може чинити спроби незаконного впливу на свідків потерпілу у кримінальному провадженні, оскільки місце проживання підозрюваному відомо. Тобто у випадку не застосування відносно підозрюваного такого запобіжного заходу як тримання під вартою, останній у повсякденному житті може зустрічатись з потерпілим, свідками та чинити на останніх незаконний вплив. Також, є підстави вважати, що останній може здійснювати вплив на свідків, потерпілу не лише шляхом прохань, а й залякування, примусу, погроз або застосування насильства, з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу може призвести до неможливості притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності. Сам факт перебування підозрюваного на свободі після вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, вже буде впливати на потерпілу, свідків, бо буде свідчити про те, що після таких злочинних дій можна уникнути відповідальності і далі вести звичайне життя.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вказане клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення заявленого клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані з клопотанням матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.

В розумінні ст. 177 КПК України, «обґрунтована підозра» включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру підлягає обов`язковому здійсненню, зокрема, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Практикою ЄСПЛ в рішеннях «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України» напрацьовані стандарти розуміння поняття «обґрунтована підозра», що передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що певна особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні злочину чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраною у кримінальному провадженні сукупністю доказів, а саме: протоколами огляду місця події; ??протоколами допитів свідків; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; ?іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким, санкція за який передбачає покарання виключно у вигляді позбавлення волі, наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний з високим рівнем можливості може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: існує ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення покарання, враховуючи відсутність сім`ї та міцних соціальних зв`язків.

Існує ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_5 дій, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

У зв`язку з цим слідчий суддя вважає за необхідне обрати міру запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, оскільки інший запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваним.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини висновки про ступінь ризиків та неможливості їм запобігання більш м`якими запобіжними заходами мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки під час попередніх розслідувань (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання та домашнього арешту у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вищевказаних ризиків.

Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Вказані обставини та наведені прокурором докази вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам, а тому вказане клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Також, суд, керуючись правилами ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення підозрюваному розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Крім того, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, застава, передбачена в статті 5 § 3 Європейської Конвенції, призначена забезпечити лише належну процесуальну поведінку особи, а не відшкодування збитку. Таким чином, сума застави повинна визначатися даними про особу, щодо якої обирається застава, її особистістю, добробутом, тобто, тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання ухилитися від органів досудового розслідування та суду чи виконання процесуальних рішень.

Таким чином, дотримуючись вимог міжнародного та національного законодавства, враховуючи тяжкість та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , з урахуванням майнового стану підозрюваного, слідчий суддя вважає, що застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 193-197 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадження № 0002298 від 15.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 12.09.2024 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , розмір застави, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва, після внесення якої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає звільненню з під варти в порядку, передбаченому ч.4 ст. 202 КПК України.

У разі звільнення з-під варти, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, у відповідності до ст. 182 КПК України:

- з`являтися на виклик до органу дізнання, досудового слідства, прокурора або суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;

- не відлучатися із населеного пункту, за місцем фактичного проживання без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальна справа;

- повідомляти службову особу або орган, у провадженні якого знаходиться кримінальна справа, про зміну свого місця проживання та роботи,

- здати на зберігання закордонний паспорт, який надає можливість підозрюваному виїзду за кордон України,

Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді діє до 12.09.2024 року включно та підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1