Провадження № 1-кп/947/1165/24
УХВАЛА

11.09.2024 м.Одеса

Київський районний суд м.Одеси у складі судді ОСОБА_1 , який здійснює кримінальне провадження одноособово,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого та клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у кримінальному проваджені №0000222 від 03.06.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, громадянина України, з повною середньою освітою, одружений, має на утримані неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , командир НОМЕР_1 відділення охорони 3 взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_3 , військове звання молодший сержант, раніше не судимий, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.368 КК України

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора відділу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника адвоката ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з письмовим клопотанням про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого, мотивуючи тим, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на певний строк, а також наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, спрямовані на спроби переховуватися від суду з метою уникнення покарання, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню або вчинити новий злочин. Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що обвинувачений від посади не відсторонений, а тому може сам, або через осіб, з якими працює, вплинути на свідків та заявника, які ще не допитані в судовому засіданні, не призвані на військову службу, через що залякати їх. Крім того, суспільний резонанс сказаного кримінального правопорушення, займана обвинуваченим посада та обвинувачення у вчинені корупційного кримінального правопорушення, може свідчити про спроби ОСОБА_3 залишити Україну. Прокурор просить визначити розмір застави, як альтернативний триманню під вартою вид запобіжного заходу, у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 907400 грн., як було визначено в ухвалі слідчого судді про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Адвокат ОСОБА_5 , надавши письмове клопотання про зміну запобіжного заходу на нічний домашній арешт, заперечив проти продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ризики не доведені, обвинувачений має постійне місце мешкання, соціальні зв`язки, обвинувачується у вчинені нетяжкого кримінального правопорушення. Просив змінити запобіжний захід на домашній арешт в нічний час.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти продовження щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки він не має наміру ухилятися від суду, є учасником бойових дій, має державні нагороди. Підтримав клопотання свого захисника, оскільки його родина у час небезпеки для держави залишається без його догляду.

Суд вислухавши думки учасників кримінального провадження, дослідивши надані документи, дійшов висновку про те, що необхідно продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому суд виходить з наступного.

З обвинувальних актів і доданих до них матеріалів вбачається, що на обґрунтування обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на певний строк, зібрані певні докази, які суд ще не досліджував.

Відповідно до ст.177 КПК України суд вважає доведеною наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини:

може здійснити дії на спроби переховування від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки обвинувачується у вчинені умисного корупційного кримінального правопорушення з використанням службового становища;

може незаконно впливати на свідків та заявника у кримінальному провадженні, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини, оспорювання обвинувачення та відсутності рішення компетентного органу про відсторонення його від займаної посади;

може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення в умовах правового режиму воєнного стану з використанням службового становища.

Суд, обговоривши з учасниками кримінального провадження можливість застосування інших менш суворих запобіжних заходів, враховуючи доведені ризики, обставини кримінального провадження, його суспільний інтерес, данні про особу обвинуваченого, дійшов висновку про те, що інші менш суворі види запобіжних заходів, крім застави, не зможуть забезпечити мети заходів забезпечення кримінального провадження, досягнення якої вимагається Національним законодавством, що узгоджується з Рішенням ЄСПЛ «Шалімов проти України».

Як свідчить практика ЄСПЛ, наявність обґрунтованої підозри та обвинувачення у зв`язку з вчиненням особою злочину не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте разом з іншими обставинами збільшує ризик втечі особи настільки, що йому неможливо запобігти, не взявши особу під варту. Зокрема, у справі «Ілійков проти Болгарії» ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Крім того, враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, беручи до уваги, що злочини вчинено без застосування насильства, враховуючи наявність у обвинуваченого соціальних зв`язків, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, зменшивши розмір застави.

У зв`язку з викладеним, законних підстав для задоволення клопотання сторони захисту про пом`якшення виду запобіжного заходу на даний час не вбачається. Крім того, виходячи з тяжкості санкції статті, за якою обвинувачується ОСОБА_3 , визначення застави у запропонованому прокурором розмірі, який притаманний для особливо тяжких кримінальних правопорушень, буде явно не співрозмірним розміру неправомірної вигоди та надмірним тягарем для обвинуваченого і його родини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.331, 182, 183, 194, 197, 369-372 КПК України, ст.29 Конституції України, ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити строки тримання під вартою ОСОБА_3 на строк 60 днів, з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_4 . Строк дії ухвали закінчується 10.11.2024.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242240 (Двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок: Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26302945; Банк отримувача ДКСУ, м.Київ; Код банку отримувача (МФО) 820172; Рахунок отримувача UA0005435. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, в межах строку дії цієї ухвали:

1) прибути до суду на виклик;

2) не відлучатися з м.Одеси без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця мешкання, роботи, навчання, номеру мобільного телефону.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за згодою заставодавця.

Відмовити стороні захисту в задоволені клопотання про зміну запобіжного заходу з мотивів, викладених в мотивувальній частині ухвалі.

Відмовити прокурору у визначені розміру застави в 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 907400 грн.

Копію ухвали після її оголошення негайно вручити обвинуваченому та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали.

Копію ухвали щодо обвинуваченого відправити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1