ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.10.2024 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002629 від 07.08.2024, на підставі обвинувального акта за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця міста Києва, зареєстрованого та жителя цього АДРЕСА_1 ), такого, що має середню спеціальну освіту, раніше несудимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

представник потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

Відповідно до Указу Президента України від 27.08.2007 №794/2007 «Про створення національного природного парку «Голосіївський» (в редакції Указу Президента України від 30.10.2008 №976/2008 «Про деякі питання національного природного парку «Голосіївський» та парку-пам?ятки садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення «Голосіївський ліс»), Указу Президента України від 01.05.2014 №446/2014 «Про зміну меж національного природного парку «Голосіївський», частину території національного природного парку «Голосіївський» (загальнодержавного значення) (категорія, найменування території чи об?єкта природно-заповідного фонду) загальною площею 6 462,62 га (згідно матеріалів лісовпорядкування КП «Святошинське лісопаркове господарство» (далі - КП «Святошинське ЛПГ») в межах Оболонського району м. Києва - Київське лісництво: кв. №№ 1-6, 8-11, 14-17, 23-25, 32-34, 45, 58, 59, 73 у межах міста Києва, було передано під охорону та дотримання встановленого режиму.

Земельна ділянка в 23 кварталі в адміністративних межах Оболонського району міста Києва біля Гостомельського шосе, зі сторони Пуща-Водиці, входить в загальну територію природно-заповідного фонду Національного природного парку «Голосіївський» Київського лісництва КП «Святошинське ЛПГ».

Водночас, у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці, але не пізніше 05.08.2024 о 19:00, у ОСОБА_6 виник умисел, спрямований на незаконну порубку дерев, що розташовані на території природно-заповідного фонду України в адміністративних межах Оболонського району міста Києва. Розуміючи, що для вчинення вказаного кримінального правопорушення йому необхідно мати спеціальні засоби та знаряддя, за допомогою яких він міг би здійснити порубку дерев, ОСОБА_6 з цією метою підготував металеву пилку марки «Дельта» з жовтою рукояткою, лезо довжиною 26 см.

Реалізуючи свій вищевказаний умисел ОСОБА_6 , маючи на меті здійснити незаконну порубку дерев на територіях природно-заповідного фонду України, 05.08.2024 приблизно о 19:00 прибув на територію Київського лісництва КП «Святошинське ЛПГ» біля Гостомельського шосе, зі сторони Пуща-Водиці, що в Оболонському районі міста Києва, а саме, виділ 16 кварталу 23, що входить до об`єкту природно-заповідного фонду Національного природного парку « Голосіївський », та використовуючи заздалегідь підготовлену металеву пилку марки «Дельта» з жовтою рукояткою, діючи умисно, з метою використання деревини у власних потребах, всупереч ст. 13 Конституції України, статей 69, 70, 100 Лісового кодексу України, статей 7, 91, 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд», не маючи спеціального дозволу (лісорубного квитка чи ордеру), здійснив спилювання до повного відокремлення 1 (одного) дерева, а саме, дерева породи «дуб звичайний» діаметром 15 сантиметрів.

Відповідно до висновку експерта від 27.08.2024 розмір шкоди, заподіяної природно-заповідному фонду України внаслідок незаконної, як встановлено слідством, порубки одного дерева породи дуб відповідно до протоколу огляду місця подій від 05.08.2024, на території природно-заповідного фонду ННП «Голосіївський», у 23 кварталу у 16 відділі, балансоутримувач КП «Святошинське ЛПГ», становить 10 846,50 грн.

Таким чином, ОСОБА_6 заподіяв територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради майнову шкоду у розмірі 10 846,50 гривень.

У судовому засіданні обвинувачений свою вину в учиненні інкримінованого злочину визнав повністю, щиро розкаявся, беззаперечно підтвердив обставини кримінального провадження, при цьому не оспорював день, час, місце та спосіб вчиненого злочину відповідно до висунутого обвинувачення й надав наступні показання.

Так, обвинувачений ОСОБА_6 показав, що дійсно 05.08.2024 він прибув на територію об`єкту природно-заповідного фонду Національного природного парку « Голосіївський » та, не маючи дозволу, отриманого у встановлений законом спосіб, використовуючи металеву пилку, з метою використання деревини у власних потребах здійснив спилювання одного дерева породи «дуб» діаметром приблизно 15 см.

Що стосується цивільного позову у кримінальному провадженні прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради про відшкодування матеріальних збитків, заподіяних злочином, то ОСОБА_6 , не оспорюючи суми, заявлені у ньому, позовні вимоги визнав в повному обсязі та, висловивши самозасудження своєї кримінально караної поведінки й зазначивши про готовність нести кримінальну відповідальність за вчинення кримінального правопорушення, запевнив суд, що в подальшому буде прагнути не вчиняти більше кримінальних правопорушень, просив суд суворо не карати.

Показання обвинуваченого ОСОБА_6 є послідовними, логічними і не викликають у суду сумніву щодо правильності розуміння останнім змісту обставин вчинення злочину.

Враховуючи те, що учасники судового провадження не оспорювали обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, судом було встановлено, що вони правильно розуміють зміст цих обставин, за відсутністю будь-яких сумнівів у добровільності та істинності позиції останніх, за згодою учасників судового провадження, суд провів судовий розгляд кримінального провадження щодо всіх його обставин із застосуванням правил ч. 3 ст. 349 КПК України, обмежившись допитом обвинуваченого, дослідженням матеріалів кримінального провадження, що мають істотне значення для вирішення обвинувачення по суті, визнавши недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються. При цьому, судом роз`яснено сторонам кримінального провадження, що у цьому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.

Це повністю узгоджується з вимогами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, розділу ІІІ Рекомендації №6 R (87) 18 Комітету міністрів Ради Європи «Відносно спрощеного кримінального правосуддя» та практики Європейського Суду з прав людини щодо їх застосування, згідно яким суд повинен забезпечити належну реалізацію права на справедливий суд під час розгляду кримінальних проваджень шляхом спрощеного і скороченого розгляду.

Таким чином, розглянувши кримінальне провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 в межах висунутого обвинувачення, допитавши останнього, дослідивши письмові матеріали, долучені прокурором відповідно до встановленого порядку, суд приходить до висновку, що винуватість ОСОБА_6 у незаконній порубці дерев, вчиненій на території природно-заповідного фонду, за обставин, установлених у судовому засіданні, доведено повністю та кваліфікує дії обвинуваченого ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 246 КК України.

Вирішуючи питання про призначення виду та розміру покарання обвинуваченому ОСОБА_6 , суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Відповідно до вимог ст. 65 зазначеного Кодексу суд призначає покарання, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, а також обставини, що пом`якшують і обтяжують покарання. Особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначено покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень.

Згідно пункту 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2003 №7 зі змінами від 06.11.2009 «Про практику призначення судами кримінального покарання» слід звернути увагу судів на те, що при призначенні покарання в кожному випадку і щодо кожного підсудного, який визнається винним у вчиненні злочину, суди мають суворо додержувати вимог ст. 65 КК України стосовно загальних засад призначення покарання, оскільки саме через останні реалізуються принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання.

Разом із тим, із системного аналізу положень ст. 23 КПК України та ст. 65 КК України слідує, що питання про наявність чи відсутність обставин, що пом`якшують чи обтяжують покарання, вирішується судом у нарадчій кімнаті на підставі безпосередньо досліджених доказів.

Призначаючи покарання ОСОБА_6 , суд ураховує ступінь тяжкості вчиненого ним злочину, що відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким, обставиною, що пом`якшує покарання суд визнає щире каяття відповідно до ст. 66 КК України, обставин, які відповідно до ст. 67 КК України обтяжують покарання суд не встановив.

Зважив суд і на дані про особу винного, котрий має середню спеціальну освіту, має постійне місце реєстрації та проживання, за місцем проживання характеризується формально посередньо, раніше несудимий, за даними наявної документації на спеціальних обліках у лікаря-психіатра та під наркологічним диспансерно-динамічним наглядом у лікаря-нарколога не перебуває, що свідчить про його осудність.

З огляду на викладене, враховуючи принципи законності, справедливості та обґрунтованості покарання, а також характер і спосіб вчинення злочину в сукупності зі ставленням ОСОБА_6 до вчиненого та тим, що останній вчинив злочин, який відноситься до категорії нетяжких, зваживши на позиції сторін кримінального провадження в судових дебатах, суд приходить до висновку про призначення винному покарання у виді штрафу в межах санкції норми закону, яка передбачає відповідальність за вчинене, оскільки вважає, що саме такий вид та розмір покарання буде необхідним і достатнім для виправлення ОСОБА_6 та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Приймаючи рішення щодо цивільного позову прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в інтересах держави в особі Київської міської ради , поданого в порядку ст. 128 КПК України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» до ОСОБА_6 про стягнення з останнього матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у сумі 10 846 (десять тисяч вісімсот сорок шість) грн 50 коп, суд приходить до наступного висновку.

Заслухавши позиції учасників судового провадження, дослідивши докази, надані прокурором, з точки зору належності та допустимості, розглянувши цивільний позов на підставі ч. 5 ст. 128 КПК України за правилами, встановленими цим Кодексом, застосувавши норми ЦПК України в частині процесуальних відносин, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, які не врегульовані КПК України та які не суперечать засадам кримінального судочинства, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, а також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захищати свої права.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом визнано доведеним, що 05.08.2024 обвинувачений ОСОБА_6 вчинив незаконну порубку дерев на території природно-заповідного фонду, внаслідок чого державі в особі Київської міської ради було спричинено майнову шкоду на загальну суму 10 846,50 грн, а тому цивільний позов підлягає задоволенню.

Долю речового доказу слід вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України.

Питання процесуальних витрат суд вирішує з урахуванням приписів Глави 8 КПК України.

Заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувались.

Керуючись положеннями статей 100, 124, 369-371, 373, 374, 376, 395, 532 КПК України, суд -

у х в а л и в:

ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України, та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі тисяча п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 25 500 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот),00 грн.

Позовні вимоги прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави в особі Київської міської ради () матеріальну шкоду завдану кримінальним правопорушенням в розмірі 10 846 (десять тисяч вісімсот сорок шість) грн 50 коп, які зарахувати:

- р/р НОМЕР_2 , отримувача ГУК у м. Києві/код доходу 24140300, , найменування коду класифікації доходів бюджету - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Речові докази у кримінальному провадженні:

- металева пилка марки «Дельта» лезо 26 см з жовтою рукояткою та 2 зрізи деревини (постанова від 07.08.2024), - після набрання вироком законної сили знищити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави у рахунок відшкодування витрат на залучення експерта (Отримувач: ГУК у м. Києві/Оболонський р-н 24060300; Код отримувача ; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Номер рахунку (IBAN): UA0026006; Код класифікації доходів бюджету: 24060300; Найменування коду класифікації доходів бюджету: Інші надходження):

- 9 087 (дев`ять тисяч вісімдесят сім) грн 36 коп (висновок експерта від 27.08.2024).

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору.

Суддя ОСОБА_1