Справа № 991/7679/24
Провадження 1-кс/991/7712/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) згідно заяви про вчинення злочину від 15.08.2024,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, у якій ОСОБА_3 зазначає, що не отримав відповіді від НАБУ на розширене звернення про вчинення злочину керівним складом ПриватБанку (№ Ж-11529 від 15.08.2024).

У зв`язку з зазначеним просить зобов`язати уповноважених осіб НАБУ невідкладно, але не пізніше 24 (двадцяти чотирьох) годин після отримання органом досудового розслідування копії ухвали слідчого судді, внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 №Ж-11529 від 15.08.2024 і розпочати досудове слідство; надати скаржнику витяг з ЄРДР, що підтверджує внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 № Ж-11529 від 15.08.2024.

Розгляд скарги призначено на 23.08.2024, про що належним чином повідомлено учасників.

До початку судового розгляду від заявника скарги - ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

Від представника НАБУ ОСОБА_4 надійшли письмові заперечення, в яких представник зазначає, що за результатами розгляду повідомлення ОСОБА_3 , Національним бюро не встановлено підстав для внесення відомостей до ЄРДР, про що ОСОБА_3 було поінформовано листом Національного бюро від 16.08.2024 № 112-294/23839.

Крім того, зазначеним вище листом ОСОБА_3 поінформовано, що його заяви зареєстровані 09.01.2024 за №Ж-403, 01.07.2024 за № Ж-9424 та 03.07.2024 за № Ж-9589 , зокрема, з аналогічних питань, вже були предметом розгляду, за результатами якого детективами НАБУ встановлено, що в них не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ, про що поінформовано заявника з відповідними роз`ясненнями.

У зв`язку з вищевикладеним, представник просить розгляд скарги здійснювати без його участі та відмовити в її задоволенні.

Положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України встановлено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За наведеного, слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності заявника скарги та уповноваженої особи, бездіяльність якої оскаржується, з огляду на зазначені ними відповідні прохання в клопотанні та письмових запереченнях.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, дійшов таких висновків.

Встановлено, що 15.08.2024 ОСОБА_3 , в порядку ст. 214 КПК України звернувся до НАБУ із заявою про вчинення керівництвом АТ КБ «ПриватБанк» кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 210, 211, 191, 364, 366, 368 КК України.

Обґрунтовуючи вказані твердження, заявник зазначає, що у липні 2021 року АТ КБ «ПриватБанк» здійснено закупівлю POS термінального обладнання на суму понад 2 млн доларів США. Закуплені POS термінали мають програмне забезпечення російського походження, що унеможливлює їх використання, яке до того ж неможливо видалити, такі термінали мають вбудований пристрій відстеження GPS координат та камерами, що дає можливість для наведення ракет. Наразі ж такі термінали не використовуються та зберігаються на складі АТ КБ «ПриватБанк» як металобрухт. У результаті такої закупівлі, за твердженням заявника скарги, державі завдано збитки щонайменше на 183 млн грн. Окрім того, заявник зазначає, що закупівля відбулася з порушенням відповідної процедури, торги щодо закупівлі терміналів відбулись не на платформі «Prozorro».

Враховуючи, що відомості за вказаною заявою до ЄРДР внесені не були, заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність, у порядку ч. 1 ст. 303 КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 33-1 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Належність кримінального провадження до підсудності Вищого антикорупційного суду визначається сукупністю вимог до його предметної підсудності (умов підсудності), які встановлені ч. 1 ст. 33-1 КПК України, а саме:

- стаття кримінального закону, за якою здійснюється кримінальне провадження, належить до переліку корупційних, передбачених приміткою до ст. 45 КК України, або передбачена ч. 1 ст. 33-1 КПК України (ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України).

Згідно з приміткою до ст. 45 КК України, корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

- наявна хоча б одна з умов, передбачених п.п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, які визначають особливості суб`єктного складу та предмету таких кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора №298 від 30 червня 2020 року.

Відповідно до вимог п. 1 Розділу ІІ зазначеного Положення, до Реєстру вносяться відомості, зокрема про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4-5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Як значив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року в справі № 556/450/18, слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Із наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Встановлений ст. 214 КПК України порядок початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про вчинення кримінального правопорушення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, та в тій же мірі забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень, захищаючи тим самим інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Слідчий суддя звертає увагу, що лише наявність у заяві про кримінальне правопорушення конкретних та об`єктивних відомостей, які свідчать про вірогідність вчинення кримінального правопорушення, створює у слідчого/прокурора обов`язок внести їх до ЄРДР. Саме по собі твердження заявника про існування кримінального правопорушення, за відсутності таких відомостей, не є достатньою підставою для ініціювання досудового розслідування.

Поряд з цим, із дослідженої копії заяви від 15.08.2024 не вбачається наведення заявником достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про наявність в діях службових осіб АТ КБ «ПриватБанк» під час закупівлі POS терміналів ознак вчинення кримінальних правопорушень.

Викладені у заяві відомості зводяться лише до висунення домислів заявника та надання ним суб`єктивної оцінки щодо неправомірних дій та порушеннях під час процесу закупівлі АТ КБ «ПриватБанк» обладнання.

Крім того, посилання заявника на завдання в результаті закупівлі POS терміналів шкоди, розмір якої складає щонайменше 183 млн грн, що більш ніж в дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є припущенням заяника, яке не ґрунтується на будь-яких об`єктивних даних.

Зазначаючи про осіб АТ КБ «ПриватБанк», які можуть бути причетні до вчинення протиправних дій, заявник вказує на:

- головного фінансиста;

- відповідального за розвиток мережі терміналів, а також за виділення коштів та чистоту угоди;

- відповідального за технічне впровадження та підготовку технічних характеристик і операційну діяльність;

- відповідального за підготовку технічних характеристик і технологію впровадження по взаємодії, підготовку технічних характеристик і розробку та інтеграцію пристроїв, а також за безпеку в цілому всієї термінальної мережі.

Таким чином, відсутні підстави стверджувати про наявність в описаних ОСОБА_3 кримінальних правопорушеннях хоча б однієї з умов, передбачених п.п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, що є обов`язковими для віднесення такого кримінального правопорушення до підслідності детективів НАБУ.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що з інформації, яка міститься у заяві від 15.08.2024, не вбачається наявності обов`язкових ознак кримінальних правопорушень, а тому не викликає в слідчого/прокурора обов`язку вносити відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочинати досудове розслідування.

За наведеного, на переконання слідчого судді, бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка може бути оскаржена до слідчого судді в порядку, передбаченому ст. 303 КПК України, в даному випадку не встановлена.

З урахуванням викладеного, підстави для зобов`язання уповноважених осіб НАБУ виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР згідно з заявою ОСОБА_3 від 15.08.2024 відсутні.

Керуючись статтями 9, 214, 216, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1