Суддя ОСОБА_1 .
Справа № 644/7645/23
Провадження № 1-кп/644/35/24

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2024 року

Колегія суддів Орджонікідзевського районного суду м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова кримінальне провадження№0001239 за обвинуваченням

- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця м.Харкова, громадянина України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , раніше судимого,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст.115 КК України,-

УСТАНОВИЛА:

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», посилаючись на те, що термін тримання під вартою спливає, ризики, які були підставою для обрання даного запобіжного заходу залишаються.

ОСОБА_7 обвинувачується у скоєні особливо тяжкого злочину, за який можливо покарання у вигляді довічного позбавлення волі раніше неодноразово судимий, не працевлаштований, немає міцних соціальних зв`язків, знятий з військового обліку, отже, перебуваючи на свободі може уникати явки до суду, продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення. У зв`язку з чим зберігаються ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_7 проти задоволення клопотання заперечував.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на недоведеність ризиків, зазначених прокурором.

Колегія суддів, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши письмові матеріали справи, встановила наступне.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.08.2023 року ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07.10.2023 року, який був неодноразово продовжений, останній раз до 30.08.2024 року.

Суд зазначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінкиобвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Тобто ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний чи обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій.

Водночас КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. При чому ризик кримінального провадження як критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

Також суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі «Гарькавий проти України» зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, її зв`язки з суспільством.

Зазначені стандарти доказування (переконання) суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

За минулий час з дня ухвалення судом ухвали ризики, приведені в ухвалі при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 та продовженні строків тримання під вартою не відпали і не зменшилися.

Так колегія суддів враховує, що ОСОБА_7 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину за який передбачене призначення покарання у виді позбавлення волі від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, отже усвідомлюючи ризик бути засудженим до тривалого терміну ув`язнення, обвинувачений може переховуватися від суду.

Крім того, колегія суддів враховує, репутацію обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, хоча і має постійне місце реєстрації, однак там не проживає, не працює, з сім`єю не проживає, тобто міцних соціальних зв`язків не має.

Зважаючи на введення воєнного стану в України, фактор настання існуючих ризиків в даних умовах значно збільшується, а застосування більш м`якого запобіжного заходу, не зможе перешкодити обвинуваченому повернутися до протиправної діяльності та вчинити спроби ухилитися від суду.

Крім того, в даному кримінальному провадженні, виходячи з конкретних обставин справи, викладених в обвинувальному акті беззаперечно наявний суспільний інтерес, який полягає у захисті високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства, які виправдовують таке втручання в права та інтереси обвинуваченого, як застосування самого суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що доводи прокурора про те, що ризики, які мали місце на час обрання запобіжного заходу, продовжують існувати - є обґрунтованими, а тому заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою без внесення застави - підлягає задоволенню, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

На підстав викладеного та керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197,199, 206, 331 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст.115 КК України - до 26 жовтня 2024 року включно без визначення застави.

Ухвала про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченому які перебувають під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України та не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Головуючий: Суддя: ОСОБА_1

Члени колегії: Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3