Ухвала

Іменем України

29 жовтня 2024 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3 (дистанційно)

розглянувши клопотання слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001686 від 22.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України про арешт майна -

встановив:

28 жовтня 2024 року до слідчого судді ОСОБА_1 . Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання про арешт майна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в ніч з 21 на 22.10.2024 року невстановлена особа, діючи з метою порушення громадської безпеки і залякування населення, здійснила мінування автомобілю ml 270 днз qa5408 win/code НОМЕР_1 , розташованого у житловому кварталі поблизу багатоповерхового будинку АДРЕСА_1 невстановленим вибуховим пристроєм, внаслідок чого 22.10.2024 приблизно о 09.20 при спробі завести вказаний автомобіль начальником полігону ВОС-0210003 5 окремої штурмової ІНФОРМАЦІЯ_1 капітаном ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стався вибух і його було доставлено до військового шпиталю, розташованому в АДРЕСА_2 із діагнозом: МВТ, травматичний відрив лівої гомілки на рівні середньої третини, вогнепальний відкритий перелом обох кісток правої гомілки, нижньої третини зі зміщенням, рвана рана нижньої губи, де останньому була надана медична допомога. Окрім того, внаслідок зазначеного вибуху отримав міновзривну травму ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який був доставлений до лікарні, де йому була надана медична допомога та вибуховою хвилею пошкоджені вікна у квартирах зазначеного та найближчих будинків, внаслідок чого їх власникам була заподіяні матеріальні збитки.

24.10.2024 року під час огляду предметів у свідка ОСОБА_7 бу вилучений мобільний телефон «Айфон 15 про» в корпусі в графітовому кольору з сім картою «Лайф» НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 .

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів, що і потрібно під час даного досудового розслідування.

Прокурор в судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання підтримав та надав пояснення щодо обставин.

Суд, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, встановив наступне.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів. У цьому випадку, за ч. 3 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна передбачає тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальному кодексу України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, яке є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Підставою для накладання арешту на майно є обґрунтована підозра вважати, що воно є доказом даного кримінального правопорушення, незастосування цього заходу зумовить труднощі при проведенні експертиз, а також при проведенні інших слідчих дій, необхідність в яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування, що перешкоджатиме встановленню усіх обставин, що підлягають доказуванню у вказаному кримінальному провадженні, внаслідок того, що вилучене майно може бути пошкоджене, зіпсоване, втрачене, знищене, відчужене. Тобто, метою накладання арешту на майно у даному випадку є збереження речових доказів з метою, зокрема, подальшого проведення зі вказаним речовим доказом криміналістичних експертиз.

Суд, вважає обґрунтування клопотання з урахуванням того, що прокурором доведено необхідність арешту майна в рамках інкримінованого кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001686 від 22.10.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 258 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, на речі вилучені під час проведення огляду предмету 24.10.2024 року, а саме: мобільний телефон «Айфон 15 про» в корпусі в графітовому кольору з сім картою «Лайф» НОМЕР_2 який належить ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1