Справа № 186/1534/24
Провадження № 1-кс/0186/255/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року м.Шахтарське.

Слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області - ОСОБА_1 ,

секретар ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката - ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_5 ,

підозрюваної - ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в м.Шахтарському клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000323 від 05 вересня 2023 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в м.Першотравенську, Дніпропетровської області, освіта середня технічна, розлученої, непрацюючої, зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , на обліку у лікарів нарколога та психіатра неперебуваючої, раніше судимої:

- 14 грудня 2016 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст.307, ч.2 ст.309, ч.1 ст.70 КК України до позбавлення волі на строк 6 років 6 місяців, з конфіскацією майна, звільненої 23 грудня 2022 року умовно-достроково на 10 місяців 20 днів,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

08 листопада 2024 року слідчий СВ ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області звернулася до слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної - ОСОБА_6 , внесеним в рамках кримінального провадження №0000323 від 05 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які полягають у тому, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 не працює, постійного джерела доходів не має, власне житло відсутнє, малолітніх або неповнолітніх дітей не має, що свідчить про відсутність сталих соціальних зв`язків, та, враховуючи тяжкість злочину, після повідомлення про підозру, перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрювана не працює, у неї відсутній постійний заробіток, раніше була засуджена до покарання у виді позбавлення волі за аналогічні злочини, відповідно до інформації з ІПНП «Цунамі» на ОСОБА_6 17 квітня 2024 року було складено протокол про адміністративне правопорушення № ВАВ 599393 по ч.1 ст.44 КУпАП, у зв`язку з чим, остання може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин з корисливих мотивів.

Ухвалою слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2024 року підозрюваній - ОСОБА_6 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 02:35 години 12 листопада 2024 року, включно.

У зв`язку з тим, що ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на даний час існують та не припинилися з часом, слідчий просить слідчого суддю продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , на строк проведення досудового розслідування.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали заявлене клопотання про продовження строку тримання під вартою до підозрюваної, просили суд його задовільнити.

Підозрювана та її захисник заперечують проти задоволення клопотання, просять обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, так як підозрювана має хворого батька та повнолітнього сина, який також хворіє, потребує операцію на серці, у разі продовження строку тримання під вартою - зменшити розмір застави.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи свого клопотання, слідчий суддя дійшла до наступного висновку.

Встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину по ч.2 ст.307 КК України, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, з конфіскацією майна.

Підозра ОСОБА_6 у скоєнні тяжкого злочину обґрунтовується зібраними у ході досудового розслідування доказами, по даному факту проводиться досудове розслідування.

Обставини вчинення інкримінованого підозрюваній кримінального правопорушення та обґрунтованість підозри, викладені слідчим у письмовому вигляді в клопотанні, висвітлювалися слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу відносно неї.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) зазначив, що особа може бути затримана, відповідно до пункту 1 (с) статті 5 Конвенції, лише в рамках кримінального провадження з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою.

Також, не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або, навіть, притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, «обґрунтованість» підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у пункті 1 (с) статті 5. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи відомостей, які б задовільняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано «розумним», залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину. Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовільнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

Таким чином, вивчивши подане клопотання та додані до нього докази, а також враховуючи тривалість проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, вважаю, що повідомлена ОСОБА_6 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, є обґрунтованою для даної стадії кримінального провадження.

14 вересня 2024 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 16 вересня 2024 року до підозрюваної - ОСОБА_6 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з одночасним визначенням застави у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Постановою виконувача обов`язків керівника Першотравенської окружної прокуратури від 07 листопада 2024 року продовжено строк досудового розслідування даного кримінального провадження до трьох місяців, тобто до 14 грудня 2024 року включно.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя встановила, що доводи, викладені в клопотанні, є обґрунтованими, а вказані ризики об`єктивно існують.

Ризик, передбачений п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 не працює, постійного джерела доходів не має, власне житло відсутнє, малолітніх або неповнолітніх дітей не має, враховуючи тяжкість злочину, після повідомлення про підозру, перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрювана не працює, у неї відсутній постійний заробіток, раніше судима за вчинення аналогічних злочинів, у зв`язку з чим остання може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин з корисливих мотивів.

Оцінюючи обґрунтованість зазначених ризиків, виходжу також з наступного.

Так, у справі «Смірнови проти Росії» (п. 59) ЄСПЛ зазначив, що в досудовому звільненні особі може бути відмовлено через доведеність таких основних підстав, як: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 року в справі «Штеґмюллер проти Австрії»); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 27 червня 1968 року в справі «Вемгофф проти Німеччини»); вчинення ним подальших правопорушень (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 року в справі «Мацнеттер проти Австрії») або спричинення ним порушень громадського порядку (рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року в справі «Летельєр проти Франції»).

ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте, й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.

Відповідно ст.178 КПК України враховую вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_6 , тяжкість злочину, у вчиненні якого вона підозрюється, обставини його вчинення, покарання, яке їй загрожує, у разі визнання її винуватою, а також особу підозрюваної, яка є працездатною, не працює, раніше судима, утриманців не має, не є особою з інвалідністю.

З урахуванням наведених обставин, приходжу до висновку про те, що ризики переховування від органів досудового розслідування та вчинення інших кримінальних правопорушень, є реальними.

Відповідно до приписів ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Вказані обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваної такого виду запобіжного заходу, як особисте зобов`язання.

Оскільки осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язалися за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу, не знайшлося, застосування до підозрюваної такого виду запобіжного заходу, як особиста порука не виявляється можливим.

Передбачений ст.181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Беручи до уваги наведені вище обставини, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, підозрюється у вчиненні злочину саме за місцем свого проживання, вважаю, за неможливе застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховую вимоги ч.3 ст.183 КПК України, відповідно до яких, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, відповідно до якої суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочинів, передбачених статтями 255-255-3 КК України; щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - відповідно.

Такою сумою застави визначаю вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028 гривень), що складає 242 240 гривень, який не є завідомо непомірним для підозрюваної, з покладанням на неї обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.197 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Відповідно до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи характеризуючі дані підозрюваної, те, що вона обґрунтовано підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, не працює, перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити нові злочини з корисливих мотивів, вважаю за необхідне продовжити відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 34 дні, до 14 грудня 2024 року включно, в межах строку досудового розслідування даного кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-187, 193-199, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ ВП №3 Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , задовільнити.

Продовжити тримання підозрюваної - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою строком на 34 (тридцять чотири) дні - з 15:45 години 11 листопада 2024 року по 15:45 годину 14 грудня 2024 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

Визначити заставу у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена, як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрювана (обвинувачена) або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У випадку внесення застави, вважати, що ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на неї наступні обов`язки: не відлучатись із АДРЕСА_2 , за місцем проживання: по АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти, внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що, якщо вона, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора та суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .

Ухвала оголошена, копію ухвали отримала «11» листопада 2024 року о «_____» годині «____» хвилин.

__________________ ОСОБА_6 .