Новосанжарський районний суд Полтавської області
Справа № 542/1220/24
Провадження № 1-кп/542/111/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2024 року селище Нові Санжари

Новосанжарський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_2

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Новосанжарського районного суду Полтавської області кримінальне провадження №0000093 від 25.05.2024 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Шедієве, Новосанжарського району, Полтавської області, з середньою освітою, не одруженого, працюючого на посаді керуючого сільськогосподарської дільниці Регіону № 1 в ТОВ Агрофірмі «Добробут», зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

В С Т А Н О В И В :

25.06.2024 року до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000093 від 25.05.2024 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Відповідно до якого ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України за таких обставин.

25.05.2024 ОСОБА_3 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, прибув на берег озера «Лиман» гідрологічного заказника « ІНФОРМАЦІЯ_2 » поряд з АДРЕСА_1 з метою вилову риби для своїх особистих потреб.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_3 близько 11 години 30 хвилин з використанням забороненого знаряддя лову - жиляної сітки, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, за допомогою вищевказаного забороненого знаряддя лову - жиляної сітки, здійснив незаконний вилов риби, а саме: карась сріблястий - 2 штуки, окунь - 5 штук, тарань - 9 штук та 2 штуки плоскирки, після чого був виявлений працівниками рибоохоронного патруля.

Таким чином, ОСОБА_3 в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненим знаряддям лову - «жиляною сіткою», порушив вимоги підпункту 1 пункту 1 розділу IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджені наказом Міністерства

аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, ст. 27 Закону України «Про тваринний світ».

Відповідно до висновку комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи встановлено, що внаслідок вилову водних біоресурсів (риби), а саме: карась сріблястий - 2 шт., окунь - 5 шт., тарань - 9 шт., плоскирка - 2 шт., за допомогою заборонених знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів у кількості 1 шт., що мало місце 25.05.2024 на території водойми гідрологічного заказника «Шедієво» в АДРЕСА_1 , довкіллю (водному об`єкту) було завдано істотної шкоди за ознакою «вилову риби в період нересту». Розмір заподіяної шкоди становить 69691 грн. 81 коп.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_3 кваліфіковано за ч.1 ст.249 КК України, а саме: незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

В судовому засіданні обвинуваченим заявлено клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України та закриття кримінального провадження, оскільки він вперше вчинив кримінальний проступок, визнав свою вину, щиро розкаявся та активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, повністю відшкодував матеріальну шкоду.

Прокурор не заперечував проти звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України та закриття кримінального провадження.

Заслухавши думку учасників судового провадження та дослідивши його матеріали, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно зі ст.44 КК України, ч.1 ст.285, ч.1 ст.286 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності виключно судом у випадках, передбаченим законом про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» дійове каяття полягає у тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, передбаченим ст. 45 КК України, є обов`язковим.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, яка раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК України.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Щире каяття засвідчує критичну оцінку винним вчиненого ним кримінального правопорушення, співчуття до потерпілих, прагнення зменшити негативні наслідки його протиправної поведінки. Розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочинних дій, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в визнанні негативних наслідків злочину для потерпілої особи, намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого. Факт щирого каяття особи у вчиненні кримінального правопорушення повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення слід вважати надання особою органам досудового розслідування допомоги в установленні невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні. Це може бути повідомлення про всі відомі епізоди, обставини злочинного діяння, свідків, потерпілих, викриття інших співучасників кримінального правопорушення. Мінімальні вимоги, яким має відповідати позитивна посткримінальна поведінка у виді активного сприяння розкриттю кримінального правопорушення, полягають у добровільній дачі правдивих і повних свідчень про всі відомі особі обставини злочинного діяння. Активність сприяння розкриттю кримінального правопорушення означає, що дії особи повинні мати високу інтенсивність, ефективність та значну процесуальну цінність. Визначення ступеня активності залежить від обставин конкретного кримінального провадження.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Як вбачається з пред`явленого обвинувачення ОСОБА_3 , останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, а саме незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Санкцією частини 1 статті 249 КК України передбачено покарання у виді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційного нагляду на строк до трьох років, або обмеження волі на той самий строк.

Тобто кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 249 КК України, відповідно до ст.12 КК України, є кримінальним проступком.

Вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, підпадає під можливість звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України, тобто у зв`язку з дійовим каяттям.

Як було встановлено із довідки № 8-27052024/53717 від 29 травня 2024 року ОСОБА_3 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався (а.с.52).

Крім того, з даних судового провадження вбачається, що збитки, завдані кримінальним правопорушення в розмірі 69691,81 грн відшкодовані в повному обсязі, що підтверджується платіжною інструкцією №18-17776108/С від 18.06.2024 року (а.с.53).

Також судом встановлено, що під час досудового розслідування ОСОБА_3 сприяв розкриттю кримінального правопорушення, провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав у повному обсязі, щиросердно розкаявся.

Обставини, що пом`якшують покарання, є щире каяття обвинуваченого ОСОБА_3 , добровільне відшкодування завданої шкоди, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, встановлені як під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду в суді.

Обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_3 органом досудового розслідування та судом не встановлено.

Обвинувачений згоден на звільнення від кримінальної відповідальності.

Також суд враховує дані, що характеризують особу обвинуваченого, а саме те, що ОСОБА_3 працює в ТОВ Агрофірма «Добробут» (а.с.56), має постійне зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.55), за місцем проживання та роботи характеризується позитивно (а.с. 55,56), під наглядом у лікаря нарколога та лікаря психіатра не перебуває (а.с.57).

Згідно з ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 314 КПК України визначено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про закриття кримінального провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_3 є особою раніше не судимою, вчинене ним кримінальне правопорушення, згідно ст. 12 КК України, відноситься до кримінального проступку, який обвинувачений вчинив вперше, після вчинення правопорушення ОСОБА_3 визнав свою провину, щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, добровільно відшкодував завдані збитки, суд вважає можливим звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрити.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Відповідно до ч.2 ст.124 КПК України, процесуальні витрати пов`язані із залученням експерта у справі, підлягають стягненню з обвинуваченого в розмірі 4779,60 грн. згідно відповідних довідок експертних установ.

Долю речових доказів необхідно вирішити відповідно до ст.100 КПК України.

На підставі ст.45 КК України та керуючись ст.ст.284-286, 370-372 КПК, -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_3 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, на підставі ст.45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження №0000093 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.05.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України закрити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати, пов`язані із залученням експерта в сумі 4779,60 грн. (чотири тисячі сімсот сімдесят дев`ять грн. 60 коп.).

Скасувати арешт з забороненого знаряддя для вилову риби - жиляної сітки довжиною 40 м, висотою 1,2 м, вічко сіткового полотна розміром 25 мм, який був накладений ухвалою слідчого судді Новосанжарського районного суду Полтавської області від 29.05.2024 року.

Речові докази:

- заборонене знаряддя для вилову риби - жиляну сітку довжиною 40 м, висотою 1,2 м, вічко сіткового полотна розміром 25 мм, яке передано до камери зберігання речових доказів ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, квитанція №2578 знищити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Полтавського апеляційного суду через Новосанжарський районний суд Полтавської області протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1