Справа №932/8503/24
Номер провадження №1-кс/932/3044/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з Дислокацією у м. Сєвєродонецьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Краматорську ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Луганської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Магдебург Федеративної Республіки Німеччина, громадянина України, військовослужбовця, одруженого та маючого дитину 2017 року народження, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного за ч.4 ст.402 КК України,

в межах кримінального провадження №0010514 від 23.09.2024, слідчий суддя, -

В С Т А Н О В И В:

Позиції сторін.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що підозрюваний 23.09.2024 приблизно о 17:00 год., в умовах воєнного стану, усно та відкрито відмовився виконати бойовий наказ керівника.

З урахуванням встановлених ризиків, сторона обвинувачення вважає необхідним застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний, просив долучити до суду заяву про відмову від захисника, зазначив що із клопотанням погоджується, вказав, що має можливість внести заставу у розмірі 60 тисяч гривень.

Встановлені обставини.

Згідно фабули кримінального провадження, предметом досудового розслідування є непокора, тобто відкрита відмова виконати наказ начальника, вчинена в умовах воєнного стану.

Підозрюваного затримано 23.09.2024 о 17:00 год. та цього ж дня йому повідомлено про підозру за ч.4 ст.402 КК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується серед іншого: витягами із наказів якими підтверджуються посади підозрюваного та його начальника; письмовим бойовим завданням; довідкою ВЛК про придатність підозрюваного до військової служби; протоколом огляду відеозапису на якому підозрюваний відмовляється виконати наказ; протоколи допитів свідків як були присутні під час відмови підозрюваного від виконання наказу.

Застосоване законодавство.

За приписами ч.8 ст.177 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Пунктом 5 ч.1 ст.177 КПК України визначено такий запобіжний захід як тримання під вартою.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За приписами п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Висновки.

З врахуванням доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Під час вирішення клопотання враховую також наступне: згідно фабули кримінального правопорушення підозрюваний відмовився виконувати наказ начальника в умовах воєнного стану, що могло спричинити тяжкі наслідки; вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що йому загрожує (позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років); вік та стан здоров`я підозрюваного, які не перешкоджають реалізації ризиків; наявність доньки та дружини що підтверджує наявність міцних соціальних зв`язків; майновий стан підозрюваного; відсутність судимостей у підозрюваного; відсутність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема враховуючи що доступом підозрюваного до зброї.

Враховуючи вищевказане в сукупності приходжу до переконання про існування високого ступеню ризиків переховування підозрюваного та можливості продовження кримінального правопорушення.

Інші ризики необґрунтовані, тому відхиляються.

Відтак приходжу до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

При цьому, враховуючи усі встановлені підстави та обставини не вважаю необхідним застосовувати право, передбачене ч.4 ст.183 КПК України, тому визначаю заставу в межах визначених законом із покладенням на підозрюваного обов`язків, яких він зобов`язаний дотримуватися в разі її внесення.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задовільнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою

Строк тримання під вартою рахувати з 16:00 год. 23.09.2024.

Визначити заставу в розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 90 840 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали встановити до 20.11.2024.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 27.09.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1