УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.08.2024 року місто Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу ( з дислокацією у місті Одесі) ТУ ДБР розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 погоджене з прокурором Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Одеса, громадянину України, з вищою освітою, одруженого, має 4 дітей, зареєстрованому та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , адвокату (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 18.05.2016 № 002818), раніше не судимому,-

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

07 серпня 2024 року до Київського районного суду м. Одеса надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави.

Клопотання обґрунтоване тим, Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одесі)Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000143 від 31.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання та звернув увагу, що підозрюваний одружений, має 4 дітей, тяжко хвору дружину, адвокатом, виключно позитивно характеризується, є кліриком. Просив застосувати домашній арешт.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

07.08.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.3 ст.369-2 КК України.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.

В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до ст. ст. 19, 68 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно з ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закону), Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до положень ст. ст. 2, 18 Закону одним з основних завдань та обов`язків працівників поліції є охорона прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидія злочинності та професійне виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків.

Статтею 23 Закону встановлено, що одними із основних повноважень поліції є виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, вжиття у межах своєї компетенції заходів для їх усунення, вжиття заходів з метою виявлення кримінальних правопорушень, припинення виявлених кримінальних правопорушень, здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень у межах визначеної підслідності, розшук та доставка осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду, ухиляються від виконання кримінального покарання, пропали безвісти, та інших осіб у випадках, визначених законом.

Згідно примітки до ст. 369-2 КК України особами, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, є особи, визначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", а також службові особи, визначені у частині четвертій статті 18 цього Кодексу.

Відповідно до п. п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» поліцейські є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.

Установлено, що слідчими слідчого відділення відділу поліції № 1 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000966 від 29.07.2024 за ч. 1 ст. 286 КК України, зареєстрованому за фактом ДТП, яке трапилось 29.07.2024 в м. Одесі за участі ОСОБА_7 та потерпілої ОСОБА_8 , внаслідок якого остання отримала тілесні ушкодження.

У ході досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено, що 28.07.2024 о 16:15 рухаючись по вулиці Космонавтів у Хаджибейському районі міста Одеса автомобіль марки Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_7 , 1962 року народження здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_9 , 1986 року народження. Внаслідок ДТП ОСОБА_9 отримала тілесні ушкодження з якими доставлена до КНП "МКЛ № 10" ОМР (ЄО №14032 вiд 28.07.2024).

Одночасно з цим установлено, що у користуванні ОСОБА_7 перебуває автомобіль Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 , який належить йому на праві власності (свідоцтво СХС 893241).

Так, 28.07.2024 відразу після ДТП на місце події прибув автомобіль швидкої медичної допомоги, який рухався в попутному напрямку через декілька машин позаду, та до водія автомобіля швидкої медичної допомоги підбіг син ОСОБА_7 - ОСОБА_10 , який рухався через декілька авто попереду за кермом автомобіля Opel д.н.з. « НОМЕР_2 ».

Після чого, лікарі, ОСОБА_7 та ОСОБА_10 відвели ОСОБА_8 на узбіччя, а у подальшому до автомобіля медичної допомоги для огляду останньої та надання необхідної медичної допомоги.

Далі, ОСОБА_7 та ОСОБА_10 поспілкувавшись із ОСОБА_9 , домовились не викликати поліцію, оскільки жодних претензій один до одного не мали. При цьому, враховуючи що лікарі повідомили про необхідність доставки останньої до лікарні для рентгену, ОСОБА_7 та ОСОБА_10 обмінялись із ОСОБА_9 номерами телефонів та домовились у разі необхідності посприяти у допомозі як з ліками так і в матеріальному характері.

Цього ж дня, близько 21:00 до ОСОБА_7 зателефонував слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_11 з номеру телефону НОМЕР_3 та повідомив про необхідність прибуття останнього на місце ДТП. Враховуючи пізній час та перебування за межами м. Одеси ОСОБА_7 повідомив про неможливість прибуття цього ж дня. У свою чергу ОСОБА_11 вказав на необхідність відправки на його телефон через Viber фотокопій свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу марки Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 та водійського посвідчення, що ОСОБА_7 у подальшому виконано.

Далі, 29.07.2024, точний час у ході досудового розслідування невстановлено, ОСОБА_11 у телефонному режимі повідомив ОСОБА_7 про необхідність прибуття до будівлі УПП в Одеській області ДПП за адресою: м. Одеса, вул. Корольова, 5.

Цього ж дня, близько 13:00 слідчий слідчого відділення відділу поліції № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_12 у телефонному режимі поцікавився місцезнаходженням ОСОБА_7 та часом його прибуття.

Далі, близько 16:00 ОСОБА_7 разом зі своїм адвокатом - ОСОБА_13 прибув до УПП в Одеській області ДПП за адресою: м. Одеса, вул. Корольова, 5, де його зустрів ОСОБА_12 , а у подальшому перебуваючи в службовому кабінеті за вказаною адресою відібрав у ОСОБА_7 пояснення, одночасно повідомивши, що автомобіль останнього оголошено в розшук.

У подальшому ОСОБА_7 та ОСОБА_13 покинувши вказану будівлю, порадившись, остання вирішила зателефонувати спільному знайомому - адвокату ОСОБА_4 за номером телефону НОМЕР_4 за консультацією та допомогою.

Далі, 29.07.2024 о 21:00 ОСОБА_4 , керуючись корисливим мотивом, з метою отримання неправомірної вигоди, зателефонувавши ОСОБА_7 , повідомив, що все дізнався з приводу його ситуації у співробітників поліції та що останньому необхідно передати 3000 доларів США неправомірної вигоди і тільки тоді всі питання буде закрито. В разі готовності він має підтримувати зв`язок через нього.

Після того як про факт необхідності сплати грошових коштів стало відомо сину ОСОБА_7 - ОСОБА_10 останній 29.07.2024 о 23:00 зателефонував ОСОБА_4 та поцікавившись з приводу його вимоги попрохав всі подальші питання узгоджувати з ним. У свою чергу ОСОБА_4 повідомив про необхідність доставки автомобіля для огляду в м. Одесу до слідчого.

Далі 30.07.2024 близько 19:00 у ході телефонної розмови між ОСОБА_10 та ОСОБА_4 останній повідомив про необхідність прибуття із його батьком - ОСОБА_7 на автомобілі марки Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 для огляду, який займе близько 1,5 години, а також зазначив про необхідність надання частини грошових коштів.

У свою чергу ОСОБА_10 повідомив про можливість передачі коштів лише в кінці тижня. Після чого ОСОБА_10 та ОСОБА_4 домовились зв`язатись найближчим часом по мобільному додатку Сигнал.

Далі, 31.07.2024 близько 12:40 ОСОБА_4 у ході телефонної розмови повідомив ОСОБА_10 про необхідність зустрічі 02.08.2024 для передачі раніше оговорених грошових коштів та огляду авто в м. Одесі.

Так, 02.08.2024 о 11:00 у ході зустрічі між ОСОБА_7 , ОСОБА_10 та ОСОБА_4 , яка відбулась напроти адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДПП за адресою: м. Одеса, вул. Корольова, 5, останніми обговорено порядок огляду автомобіля Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 , наслідки які чекають ОСОБА_7 за фактом ДТП, відповідальність останнього.

У свою чергу ОСОБА_4 висловлюючи незадоволення поведінкою ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , оскільки останні прибули на зустріч не на автомобілі Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 , продовжуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, повідомив останнім про порушення ними всіх домовленостей та необхідність негайної сплати грошових коштів.

Далі, ОСОБА_4 зрозумівши, що ОСОБА_7 та ОСОБА_10 заздалегідь обумовлену суму коштів з собою не мають та автомобіль для огляду не надали, повідомив ОСОБА_7 , що його чекають негативні наслідки у вигляді направлення кримінального провадження до суду та притягнення його до кримінальної відповідальності за фактом ДТП.

Порадившись на місці, ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , повідомили ОСОБА_4 , що 3000 доларів США це значна сума та не мають можливості відразу їх надати. У свою чергу, ОСОБА_4 продовжуючи свій злочинний умисел направлений на отримання неправомірної вигоди, діючи з корисливих мотивів, повідомив ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , що жодних розстрочок в наданні грошових коштів не буде. Враховуючиїх поведінку, з метою вирішення питання зі слідчими щодо непоміщення автомобіля Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 до штраф майданчику, повернення його на відповідальне зберігання та прийняття рішення щодо закриття кримінального провадження, 06.08.2024 їм необхідно передати всю суму грошових коштів, а автомобіль надати слідчому та експертам для огляду.

Далі, 06.08.2024 о 09:45 на виконання вимоги ОСОБА_4 ОСОБА_7 та ОСОБА_10 на автомобілі Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 , прибули до будівлі УПП в Одеській області ДПП.

Так, о 10:00 у ході зустрічі між ОСОБА_7 , ОСОБА_10 та ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , останній, керуючись корисливим умислом, направленим на отримання неправомірної вигоди, усвідомлюючи суспільно-небезпечний і протиправний характер своїх дій, відразу ж запитав про наявність грошових коштів задля вирішення усіх питань із представниками поліції. У свою чергу, ОСОБА_10 поцікавився у ОСОБА_4 про наявність будь-яких гарантії у разі надання неправомірної вигоди, на що останній вказав про необхідність очікування на місці біля автомобіля та відійшов.

Через декілька хвилин до ОСОБА_7 та ОСОБА_10 разом із ОСОБА_4 підійшов старший слідчий слідчого відділення відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_14 , який в ході спілкування з останніми повідомив алгоритм дій щодо огляду авто, допиту ОСОБА_7 . Після чого, ОСОБА_14 виконавши на особистий телефон декілька фотографій автомобіля Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 , вказав ОСОБА_10 сісти за кермо автомобіля та повернути кермо вліво та вправо.

Далі, завершивши огляд автомобіля, ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та ОСОБА_14 направились до службового кабінету № 711 в адміністративній будівлі УПП в Одеській області ДПП за адресою: м. Одеса, вул. Корольова, 5.

Перебуваючи у вказаному службовому кабінеті ОСОБА_14 в межах кримінального провадження № 0000966 від 29.07.2024 за ч. 1 ст. 286 КК України допитано як свідка ОСОБА_7 щодо обставин ДТП, яке трапилось 28.07.2024.

Одночасно з цим, ОСОБА_4 надано ОСОБА_14 ордер б/н на надання правничої (правової) допомоги від 06.08.2024 при цьому ОСОБА_7 жодного договору про надання правової допомоги із ОСОБА_4 не укладав. У свою чергу, ОСОБА_14 вписав в протокол допиту свідка ОСОБА_7 як адвоката - ОСОБА_4 .

Далі, при ознайомленні із протоколом, ОСОБА_7 та ОСОБА_10 вказано ОСОБА_14 , що ОСОБА_4 не є їх адвокатом. Не звертаючи на вказаний факт уваги, ОСОБА_14 у подальшому складено та підписано протокол допиту.

У подальшому, слідчим оформлено протокол огляду автомобіля Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 , а ОСОБА_10 за вказівкою ОСОБА_14 власноруч написано розписку щодо отримання автомобіля для зберігання. Після чого, ОСОБА_14 надано ОСОБА_4 супровідний лист до Одеського НДЕКЦ на проведення авто-технічної експертизи технічного стану транспортного засобу ОСОБА_7 та наголошено про необхідність прибуття до експертної установи.

Після проведення слідчих дій, ОСОБА_7 , ОСОБА_10 разом із ОСОБА_4 покинули адміністративну будівлю УПП в Одеській області ДПП, попрямувавши до автомобіля Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 .

Далі, 06.08.2024 близько 11:25 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 керуючись корисливим умислом, з метою власного незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно-небезпечний і протиправний характер своїх дій, на виконання раніше узгоджених із ОСОБА_7 та ОСОБА_10 домовленостей, отримав від останніх неправомірну вигоду у розмірі 3000 доларів США (станом на 06.08.2024 за курсом НБУ складало 123 589,80 гривень) за здійснення впливу на слідчих, які уповноважені на прийняття рішення у кримінальному провадженні № 0000966 від 29.07.2024 та які відповідно до п. п. «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» являються особами уповноваженими на виконання функцій держави, з метою прийняття останніми рішення щодо непоміщення автомобіля Nissan Juke д.н.з. НОМЕР_1 до штраф майданчику, повернення його на відповідальне зберігання, а також закриття кримінального провадження № 0000966 від 29.07.2024 за ч. 1 ст. 286 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленого ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

- заявою ОСОБА_7 про кримінальне правопорушення від 31.07.2024;

- матеріалами Одеського управління ДВБ НПУ від 31.07.2024;

- протоколом допиту ОСОБА_7 в якості свідка від 31.07.2024, 06.08.2024;

- протоколом допиту ОСОБА_10 в якості свідка від 31.07.2024, 06.08.2024;

- протоколом вилучення та огляду грошових коштів від 06.08.2024;

- протоколом огляду та вручення грошових коштів від 06.08.2024;

- протоколом затримання ОСОБА_4 , в порядку ст. 208 КПК України, від 06.08.2024;

- протоколом обшуку транспортного засобу, яким користується ОСОБА_4 від 06.08.2024;

- протоколом обшуку службового кабінету, який використовує старший слідчий слідчого відділення відділу поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_14 від 06.08.2024;

- протоколом допиту ОСОБА_15 в якості свідка від 06.08.2024;

- протоколом допиту ОСОБА_16 в якості свідка від 06.08.2024;

- протоколом допиту ОСОБА_17 в якості свідка від 06.08.2024;

- протоколом допиту ОСОБА_18 в якості свідка від 06.08.2024;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.369-2 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких ч.3 ст.369-2 КК України.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України. Зазначена обставина свідчить про можливість його перетину, у тому числі поза офіційними пунктами пропуску. А тому існуючі законодавчі обмеження для виїзду громадян України за кордон, на що звертала увагу сторона захисту, не виключають такої можливості.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, не маючи стримуючих факторів у вигляді міцних соціальних зв`язків та маючи значні матеріальні ресурси для тривалого перебування за кордоном, чому буде надано оцінку далі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Водночас, зазначений ризик з врахуванням міцних соціальних зв`язків не є високим.

3.6. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

3.7. Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

ОСОБА_4 володіє інформацією про кримінальне провадження стосовно нього, обставин, що є предметом доказування у кримінальному провадженні, а тому може безперешкодно знищити, сховати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, зокрема чорнові записи, засоби мобільного зв`язку, комп`ютерну техніку (ПЕОМ, нетбуки, ноутбуки, планшети), інші носії інформації, документи.

Зокрема, з метою конспірації підозрюваний для спілкування використовував мобільні додатки, а тому останній може вжити заходи щодо видалення такого листування, перейменування контактів телефонної книги.

3.8. Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

ОСОБА_4 має досвід роботи в юридичній сфері, а тому останній обізнаний з тактикою та методикою розслідування кримінальних правопорушень, та може вжити заходів щодо перешкоджання кримінальному провадженню (штучне затягування досудового розслідування; розголошення відомостей результатів досудового розслідування, що призведе до його неповноти, втрати доказів вини підозрюваних тощо).

Крім того, наразі у кримінальному провадженні заплановано призначення судових експертиз проведення яких буде доручено експертам ОНДІСЕ МЮ України, а тому існує ризик перешкоджанню кримінальному провадженню шляхом впливу на експертів, враховуючи стійкі зв`язки підозрюваного (в силу досвіду роботи адвокатом в Одеській області) з структурними підрозділами органів державної влади.

3.9. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Також ч. 2 ст. 183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_4 належить до цього переліку як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваної, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшла висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні детектива, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.10. Щодо можливого застосування іншого запобіжного заходу

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

3.11. Щодо визначення розміру застави

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Враховуючи встановлені ризики, слідчий суддя дійшов висновку, що застава у визначених законом межах, з урахуванням усіх обставин справи, повністю здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого кримінального злочину, не високий ступінь встановлених ризиків, то слідчий суддя приходить до висновку, що лише застава в розмірі 45 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом.

3.12. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

У разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками ( ОСОБА_7 та ОСОБА_10 та іншими які будуть визначені слідчим або прокурором)

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України.

За таких обставин клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу ( з дислокацією у місті Одесі) ТУ ДБР розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 погоджене з прокурором Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03 жовтня 2024 року включно.

Визначити розмір застави в розмірі 45 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 136 260 (сто тридцять шість тисяч двісті шістдесят), за умови внесення якої на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області, ОСОБА_4 слід негайно звільнити з - під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № НОМЕР_5 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки строком до 03 жовтня 2024 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками ( ОСОБА_7 та ОСОБА_10 та іншими які будуть визначені слідчим або прокурором)

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1