УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Київської окружної прокуратури М. Одеси ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000918 від 30.07.2024 за ч.2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна слідчим СВ Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000918 від 30.07.2024 за ч.2 ст. 307 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне збагачення, діючи таємно, з метою здійснення протиправної діяльності, вирішив збувати особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, на території м. Одеси.

Так, 15.10.2024 в невстановленому досудовим розслідуванням місці, продовжуючи реалізацію злочинного умислу ОСОБА_5 незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, яка містилась у 1 поліетиленовому пакеті із застібкою типу зіп-лок та яку почав незаконно зберігати при собі з метою подальшого збуту.

Надалі 15.10.2024, близько 12 год. 03 хв., ОСОБА_5 , знаходячись біля буд. АДРЕСА_1 збув оперативному закупному ОСОБА_6 особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, вагою 0,330 г., що містилась у 1 поліетиленовому пакеті із застібкою типу зіп-лок, за що отримав грошову винагороду у розмірі 450 гривень.

Крім того, 31.10.2024 ОСОБА_5 , діючи повторно незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, який містився у 1 поліетиленовому пакеті із застібкою типу зіп-лок, який почав незаконно зберігати при собі з метою подальшого збуту.

Надалі, 31.10.2024, приблизно о 16 год. 35 хв., ОСОБА_5 , знаходячись біля буд. АДРЕСА_2 , повторно здійснив збут оперативному закупному ОСОБА_6 особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP (про що свідчить застосований експрес-тест IDT 9000 GeneralScreeningDrugs загальна перевірка на наркотичні засоби, (LOT:9023224АТ; EXP: 09/2027), що містилась у 1 поліетиленовому пакеті із застібкою типу зіп-лок, за що отримав грошову винагороду у розмірі 550 гривень.

31.10.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Під час особистого обшуку ОСОБА_5 , виявлено та вилучено:

цигарка із невідомою речовиною яку поміщено до сейф пакету НПУ ICR 0161333;

мобільний телефон марки XiaomiRedmiNote 7 ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон марки iPhone 7 ІМЕІ НОМЕР_3 які поміщено до сейф пакету НПУ WAR 1929236;

грошові кошти: банкнота номіналом 500 гривень серія номер: ЄР4053545, банкнота номіналом 100 гривень серія номер ЄИ7836511, 5 банкнот номіналом 50 гривень серія номер ЕБ6922063, ЕА8341656, АД7411172, УИ8512815, ЕА5781819, які поміщено до сейф пакету НПУ WAR 1929233.

Постановою слідчого від 31.10.2024 вилучене в ході огляду місця події майно у відповідності до ст. 98 КПК України визнано речовими доказами, оскільки в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати що воно підшукано, виготовлено, пристосовано чи використано як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з його незаконним обігом.

Слідчий звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явились, клопотання підтримали та просили розглянути без їх участі.

Представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 просила розглянути клопотання за її відсутності, проти накладення арешту не заперечувала.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням викладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути клопотання слідчого у відсутності власника майна та/або його представника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході огляду місця події майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Так, є підстави вважати що можливо вилучені у ОСОБА_5 предмети підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з його незаконним обігом.

Накладення арешту на вилучене майно потрібно для проведення його огляду з метою належної фіксації інформації, яка має доказове значення у кримінальному проваджені, та проведення відповідних криміналістичних експертизи.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 31.10.2024 про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, на даній стадії кримінального провадження існують достатні підстави для накладення арешту на зазначене майно, які виправдовують таке втручання у право власності та є співрозмірним із завданнями кримінального провадження. Враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню, а захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури М. Одеси ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000918 від 30.07.2024 за ч.2 ст. 307 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на речі, вилучені під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, яке мало місце 31.10.2024, а саме:

цигарку із невідомою речовиною;

мобільний телефон марки XiaomiRedmiNote 7 ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон марки iPhone 7 ІМЕІ НОМЕР_3 ;

грошові кошти: банкнота номіналом 500 гривень серія номер: ЄР4053545, банкнота номіналом 100 гривень серія номер ЄИ7836511, 5 банкнот номіналом 50 гривень серія номер ЕБ6922063, ЕА8341656, АД7411172, УИ8512815, ЕА5781819.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1