Провадження № 1-кп/991/127/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 жовтня 2024 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

їх захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000423 від 15.08.2023, за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця російської федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 369 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця смт Кути Косівського району Івано-Франківської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває вказане кримінальне провадження.

23.10.2024 до суду від обвинуваченого ОСОБА_6 надійшла заява про відвід судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 з підстави, передбаченої п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Обґрунтування заяви про відвід

На обґрунтування заявленого відводу обвинувачений зазначив, що в судовому засіданні 16.10.2024 суддя ОСОБА_1 не надала можливості захисту ОСОБА_6 завершити допит свідка, а саме з`ясувати, чи погоджено останнім із керівництвом розголошення ним особистої інформації щодо третіх осіб. Вважає, що такі відомості могли б вплинути на допустимість доказів у кримінальному провадженні.

Під час допиту суддя ставила свідку запитання, які прокурор навіть не намагався задати, тобто виконувала роль сторони обвинувачення.

На думку ОСОБА_6 , суддя не може втручатись в тактику допиту свідків сторонами кримінального провадження, оскільки має виконувати роль наглядача/оцінювача, чого суддя ОСОБА_1 не дотримується.

Вважає, що суддя позбавила його права збирати докази, а також права на захист, тому що заборонила ставити запитання представнику Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА), та зазначила, що явка останнього не є обов`язковою.

Водночас суддя принизила обвинуваченого, надавши перевагу розгляду клопотання прокурора, а не раніше поданого клопотання про скасування арешту з банківського рахунку ОСОБА_6 .

Сукупність вказаних обставин свідчить про упереджене ставлення судді ОСОБА_1 до обвинуваченого, що є підставою для її відводу.

Позиції учасників судового провадження

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники ОСОБА_9 , ОСОБА_10 підтримали заявлений відвід.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти задоволення заяви про відвід судді.

Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та їх захисники ОСОБА_11 , ОСОБА_12 підтримали заяву ОСОБА_6 .

Мотиви та висновки суду

Згідно з ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу, визначений ст. 75 КПК України. Так, серед іншого, п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України передбачає, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Як визначено ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим. Тобто відвід має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду (ч. 1 ст. 81 КПК України).

Проаналізувавши зазначені ОСОБА_6 обставини для відводу судді ОСОБА_1 , суд має визначити, чи є наведені обвинуваченим факти такими, які можуть викликати обґрунтовані сумніви щодо її неупередженості.

Суть доводів заяви про відвід зводиться до незгоди із порядком проведення допиту свідків, черговістю вирішення клопотань учасників кримінального провадження, а також із рішеннями суду.

Щодо доводів про порушення головуючою суддею порядку допиту свідків

Порядок проведення допиту свідків під час судового розгляду унормовано ст. 352 КПК України.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що суд зобов`язаний контролювати хід допиту свідків, щоб уникнути зайвого витрачання часу, захистити свідків від образи або не допустити порушення правил допиту.

Водночас відповідно до ч. 1 ст. 321 КПК України головуючий у судовому засіданні зокрема керує ходом судового засідання, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для такого провадження.

У судовому засіданні 16.10.2024 відбувався допит свідка ОСОБА_13 , у процесі якого суд зняв запитання сторони захисту ОСОБА_6 , що містили натяк на протиправне розголошення ОСОБА_13 конфіденційної інформації, яка стала йому відома у зв`язку із виконанням ним професійних обов`язків, розцінивши ці запитання як спробу тиску на свідка з метою спонукати його відмовитися від надання показань у суді.

Разом з тим під час допиту свідок ОСОБА_13 зазначив, що повідомив свого керівника про те, що його викликають для дачі показань в межах судового розгляду кримінального провадження та яких саме подій стосується останнє, фактично частково надавши відповідь на запитання адвокатів.

Стосовно тверджень заявника про неправомірність запитань, які ставила головуюча свідку, суд звертає увагу на існування прямих норм КПК України, які надають право суду задавати запитання свідку, у тому числі уточнюючі, враховуючи обов'язок суду забезпечити з`ясування всіх обставин кримінального провадження та з огляду на завдання кримінального провадження, вказане в ст. 2 КПК України.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав стверджувати про порушення головуючою суддею порядку допиту свідків, неправомірне втручання в такі допити чи перебирання на себе функцій сторони обвинувачення. Заявлення відводу головуючому з цих підстав є наслідком невдоволення стороною захисту ОСОБА_6 відповідями свідка на поставлені йому запитання.

Щодо доводів про порушення головуючою суддею прав обвинуваченого на захист та збирання доказів, а також недотримання черговості розгляду клопотань сторін

27.08.2024 захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_9 подав до суду клопотання про скасування арешту, накладеного на банківський рахунок його підзахисного.

18.09.2024 до суду від прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 надійшло клопотання про передачу транспортного засобу Hyundai Ioniq 5, який зареєстрований за ОСОБА_14 , АРМА для здійснення заходів з управління активами шляхом їх реалізації.

Відповідно до визначеного судом обсягу доказів, які досліджуватимуться, та порядку їх дослідження, у черговому судовому засіданні 18.09.2024 планувався допит свідків, який не відбувся у зв`язку з неявкою обвинуваченого ОСОБА_7 .

Зважаючи на вказані обставини, з урахуванням того, що залишився процесуальний час, відведений для цієї справи, суд поставив на обговорення питання щодо можливості розгляду означених клопотань прокурора та захисника в судовому засіданні 18.09.2024.

Прокурор ОСОБА_5 вважав за можливе розглянути клопотання про скасування арешту майна за відсутності обвинуваченого ОСОБА_7 , оскільки воно не стосується його прав та інтересів. Водночас для розгляду свого клопотання просив суд викликати власницю транспортного засобу - ОСОБА_14 .

Захисник ОСОБА_9 просив суд розглянути клопотання, подане ним в інтересах ОСОБА_6 , без участі обвинуваченого ОСОБА_7 .

Однак ОСОБА_6 заперечив щодо розгляду клопотання за відсутності ОСОБА_7 та просив відкласти судове засідання.

З огляду на позицію обвинуваченого ОСОБА_6 , яку суд розцінив як таку, що вказує на нетерміновість та непріоритетність для нього вирішення питання про скасування арешту з його банківського рахунку, а також на необхідність здійснення виклику власниці майна ОСОБА_14 та представника АРМА для розгляду клопотання прокурора, суд відклав розгляд справи 18.09.2024 на раніше узгоджену дату - 25.09.2024.

У судовому засіданні 25.09.2024 суд розглянув клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, покладених на обвинуваченого ОСОБА_8 , та відклав розгляд справи на раніше узгоджену дату 16.10.2024 - за клопотанням адвоката ОСОБА_11 у зв`язку з неявкою обвинуваченого ОСОБА_7 , обумовленою хворобою останнього, а також через неявку обох захисників обвинуваченого ОСОБА_6 .

У судовому засіданні 16.10.2024, після допиту свідків, беручи до уваги явку представника АРМА та власниці майна ОСОБА_14 , суд вирішив розглянути клопотання прокурора про передачу транспортного засобу агентству для здійснення заходів з управління активами шляхом їх реалізації.

Отже, виходячи з наведених об`єктивних обставин, суд встановив черговість вирішення поданих клопотань і така позиція суду не може розцінюватися як вияв упередженості до сторони захисту в цьому кримінальному провадженні.

Кримінальне процесуальне законодавство визначає, що саме суд встановлює порядок здійснення судового провадження та керує його ходом, зокрема вирішує питання порядку та черговості розгляду клопотань, які надійшли до суду, з метою розгляду кримінального провадження в розумний строк та відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

У ході розгляду клопотання представник АРМА повідомив, що не має можливості надати суду актуальну інформацію щодо транспортного засобу, оскільки через певні непередбачувані обставини не мав доступу до відповідної документації.

Головуюча суддя роз`яснила його право висловити свою позицію письмово та надати суду матеріали щодо стану авто, вжитих АРМА заходів з управління тощо, а також зазначила, що Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає, що явка представника АРМА є обов`язковою під час розгляду такого клопотання.

Зважаючи на закінчення відведеного процесуального часу для проведення судового засідання 16.10.2024, суд відклав розгляд цього клопотання на 23.10.2024.

Щодо доводів заявника про порушення головуючою суддею його права збирати докази, суд вважає за необхідне заявнику роз`яснити, що сторона захисту збирає докази у кримінальному провадженні у спосіб, передбачений положеннями ч.3 ст. 93 КПК України, а не шляхом запитань до учасників кримінального провадження, які не є свідками.

З огляду на викладене, суд не вбачає обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді ОСОБА_1 , обставини, на які вказує заявник як на підставу для відводу є надуманими, тому відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_6 .

Керуючись ст. 80, 81, 372, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3