Провадження № 1-кс/202/7002/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000427 від 03.09.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

14.10.2024 дізнавач звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, яке мотивував тим, що 02.09.2024 до ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що з н.т. НОМЕР_1 йому надійшов дзвінок від невідомої особи, яка представилась співробітником служби «Приват Банк», яка шляхом обману заволоділа грошовими коштами останнього в сумі 150 572. Грошові кошти були перераховані на карту АТ «Приват Банк» НОМЕР_2 трьома платежами. (ЖЄО № 18665).

За вказаним фактом 03.09.2024 відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000427, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000427 доручено сектору дізнання ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

В ході досудового розслідування встановлено, що 02.09.2024 приблизно о 13:20 год. ОСОБА_4 перебував за адресою: м. Дніпро, вул. Калинова, 9-А, біля ТРЦ «Мельниця». О 13:25 год. надійшов дзвінок з номеру телефону НОМЕР_3 , піднявши слухавку почув голос раніше невідомого чоловіка, який представився співробітником служби безпеки ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім?я ОСОБА_5 . Вказаний чоловік сказав, що він виявив, ніби банківський рахунок потерпілого заблоковано, та щоб зберегти грошові кошти, їх необхідно переказати на інший рахунок.

Чоловік звернувся до потерпілого назвавши анкетні дані, через що ОСОБА_4 повірив в те, що він дійсно являється співробітником банку та слідував його інструкціям.

Вказаний чоловік диктував номер карти, на який необхідно було переказати кошти.

Того ж дня, ОСОБА_4 зробив три грошові перекази зі своєї карки Приват Банк через додаток «Приват24» № НОМЕР_4 на продиктовану картку Приват Банк № НОМЕР_2 перший платіж у сумі 47586,92 грн. о 13:56 год.; другий платіж у сумі 36051,03 грн. о 14:09 год,; третій платіж у сумі 66913,95 грн. о 14:32 год. Після цього ОСОБА_4 зрозумів, що мав розмову із шахраями.

Таким чином ОСОБА_4 спричинили матеріальний збиток у сумі 150571,25 грн.

Власником вищевказаної картки є ОСОБА_6 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 має відкритий банківський розрахунковий рахунок в АТ КБ «Приват Банк» (, адреса розташування: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1 Д, 01001), а саме НОМЕР_5 , на який перераховано кошти, отримані злочинним шляхом, а саме: 150571,25 (українська гривня);

Оскільки є підстави вважати, що гроші, які знаходяться на вказаному відкритому рахунку набуті кримінально протиправним шляхом та отримані фізичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є необхідним накладення арешту на кошти, які обліковуються (знаходяться) на рахунку ОСОБА_6 , відкритому у АТ КБ «Приват Банк» (, адреса розташування: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1 Д, 01001) НОМЕР_5 .

Повідомлений належним чином про час та місце розгляду клопотання дізнавач у судове засідання не з`явився, що у відповідності до ч.1 ст.172 КПК України не перешкоджає судовому розгляду.

Повно та всебічно дослідивши матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя прийшов до наступного.

Підрозділом дізнання відділення поліції №2 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000427 від 03.09.2024, зареєстрованого до ЄРДР за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є збереження речових доказів, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Приписами ч.10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до вимог ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливість спеціальної конфіскації майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що невідома особа шляхом обману заволоділа грошовими коштами ОСОБА_4 в сумі 150 572 грн, шляхом їх перерахування на банківський розрахунковий рахунок НОМЕР_5 , відкритий в АТ КБ «Приват Банк», власником якого є ОСОБА_6 .

Частиною 1 статті 190 КК України передбачена кримінальна відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство), а отже, твердження слідчого під час звернення із клопотанням про арешт майна про те, що зазначене у клопотання майно може бути використане у кримінальному провадженні як доказ, належним чином підтверджена допустимими в розуміння ст.86 КПК України доказами.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберігали на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінального протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

На час розгляду клопотання доведено, що зазначене у клопотання майно, відноситься до предметів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, а тому вимоги про накладення арешту підлягають задоволенню з метою збереження речових доказів.

Керуючись ст. ст. 40, 98, 100, 131, 132, ч. 2 ст. 167, ч.2 ст. 168, ст. ст. 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на кошти, які обліковуються (знаходяться) на рахунку НОМЕР_5 , відкритий на ОСОБА_6 у АТ КБ «Приват Банк» (, адреса розташування: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1 Д, 01001), шляхом заборони видаткових операцій з грошовими коштами, що знаходяться на рахунку та надходять на рахунок, за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1