УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання директора ТОВ «Юніт Сіті Фінанс» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2024 у справі №761/17170/24 у кримінальному провадженні №0009422 від 08.08.2017, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання директора ТОВ «Юніт Сіті Фінанс» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2024 у справі №761/17170/24 у кримінальному провадженні №0009422 від 08.08.2017, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчими Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, за процесуального керівництва прокурорів Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0009422 від 08.08.2017, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва у справі №761/17170/24 (провадження №1-кс/761/11316/2024) від 13.05.2024, задоволено клопотання про арешт майна та накладено арешт, на: нежилу будівлю з/б виробів літ. В за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 000), що на даний час зареєстрована за ТОВ «Юніт Сіті Фінанс»; нежилу будівлю механічно-електричних майстерень (літ. З) за адресою: АДРЕСА_2 , що є державною власністю та зареєстрована за Державним центром зайнятості.

В той же час, як зазначає адвокат в своєму клопотанні за результатами досудового розслідування слідчим 06.09.2024 прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, відтак, на думку заявника, в подальшому застосуванні заходу забезпечення у даному кримінальному провадженні відпала потреба.

В судове засідання заявник не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про день, час та місце судового засідання з розгляду клопотання, до суду не з`явився, водночас надіслав на адресу суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, слідчим суддею встановлено, що слідчими Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, за процесуального керівництва прокурорів Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0009422 від 08.08.2017, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва у справі №761/17170/24 (провадження №1-кс/761/11316/2024) від 13.05.2024, задоволено клопотання про арешт майна та накладено арешт, на: нежилу будівлю з/б виробів літ. В за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 000), що на даний час зареєстрована за ТОВ «Юніт Сіті Фінанс»; нежилу будівлю механічно-електричних майстерень (літ. З) за адресою: АДРЕСА_2 , що є державною власністю та зареєстрована за Державним центром зайнятості.

При цьому, як вбачається зі змісту вказаної ухвали, метою накладення арешту було забезпечення збереження речових доказів, оскільки арештоване майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, і є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Як вбачається з доданих до клопотання письмових доказів, 06.09.2024 постановою слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 кримінальне провадження №0009422 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 в своєму листі до суду про розгляд клопотання за його відсутності, не зазначає про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження.

Таким чином, після закриття кримінального провадження питання про скасування арешту майна вирішено не було.

Вирішуючи клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя виходить з наступного.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України).

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України, прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України.

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою детектив, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий (детектив), питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого (детектива) повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, слідчий суддя вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Така правова позиція висловлена в постанові ВП ВС у справі № 727/2878/19 від 30.06.2020 року.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, кримінальне провадження №0009422 від 08.08.2017, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України, 06.09.2024 закрито постановою слідчого, який згідно з приписами КПК України не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді.

Отже, оскільки кримінальне провадження закрито, і питання про скасування арешту майна не вирішено при закритті кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне в порядку здійснення судового контролю частково задовольнити клопотання та скасувати арешт майна, оскільки у подальшому застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження відпала необхідність, а наявність арешту порушує права власника майна.

В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в задоволенін клопотання про скасування арешту на нежилу будівлю механічно-електричних майстерень (літ. З) за адресою: АДРЕСА_2 , що є державною власністю та зареєстрована за Державним центром зайнятості, оскільки відповідно до ухвали про арешт майна, а також матеріалів клопотання про скасування арешту, вказане майно не належить ТОВ «Юніт Сіті Фінанс».

Таким чином, враховуючи те, що кримінальне провадження, в рамках якого було накладено арешт, закрито, однак питання про скасування арешту майна не вирішено, слідчий суддя приходить до висновку, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна відпала потреба, у зв`язку з чим арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2024 у справі №761/17170/24 на майно ТОВ «Юніт Сіті Фінанс», підлягає скасуванню, а клопотання директора ТОВ «Юніт Сіті Фінанс» - задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання директора ТОВ «Юніт Сіті Фінанс» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2024 у справі №761/17170/24 у кримінальному провадженні №0009422 від 08.08.2017, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2024 у справі № 761/17170/24 на майно, а саме, на:

-нежилу будівлю з/б виробів літ. В за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 000), що на даний час зареєстрована за ТОВ «Юніт Сіті Фінанс».

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1