Єдиний унікальний номер 389/4240/24 провадження №1-кс/389/997/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 , про накладення арешту,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на: покривало бордового кольору з візерунками, покривало синього кольору з візерунками, ковдру сірого кольору, дві наволочки темно-синього кольору, які вилучені 26 листопада 2024 року в період часу з 06.09 год. по 06.37 год. під час проведення огляду місця події - території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження, заборони користуватися та розпоряджатися вищевказаним майном.

Клопотання обгрунтовано наступним. До ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління Головного управління національної поліції в Кіровоградській області 26 листопада 2024 року о 00.10 год. по лінії «102» надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 про те, що 20 листопада 2024 року під час вживання алкогольних напоїв в приміщенні будинку по АДРЕСА_1 малознайомий хлопець на ім`я ОСОБА_6 , проти її волі зґвалтував її природнім шляхом.

Дане повідомлення зареєстроване до ІПС ІПНП ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області №13036 від 26 листопада 2024 року.

Згідно медичної довідки від 26.11.2024 виданої КНП «Міський пологовий будинок з функціями перинатального центру ІІ рівня», за результатами обстеження статевих органів у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наявні ознаки попередньої дефлорації.

Опитаний ОСОБА_7 пояснив, що з 19 листопада 2024 року на 20 листопада 2024 року він з братом ОСОБА_8 за місцем проживання за адресою АДРЕСА_1 розпивали алкогольні напої спільно із ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Після розпиття алкогольних напоїв ОСОБА_8 пішов спати. Приблизно через 10 хвилин ОСОБА_7 також пішов спати. Надалі ОСОБА_7 було чутно, що ОСОБА_11 пішла проводити ОСОБА_12 та через деякий час повернулася. Приблизно о 06.20 год. ОСОБА_8 поїхав на роботу, та ОСОБА_7 залишився із ОСОБА_11 , яка прийшла до останнього в кімнату та почала чіпати ОСОБА_7 за статеві органи на що він відповів, щоб вона цього не робила оскільки являється неповнолітньою та він може понести за це відповідальність. Надалі ОСОБА_11 почала роздягатися та лягла на ліжко, після чого між ними відбувся статевий акт.

Від ОСОБА_13 надійшла заява про добровільну згоду на проведення огляду території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

З урахуванням наявної інформації 26 листопада 2024 року в період часу з 06.09 год. по 06.37 год. було проведено огляд території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 під час чого в приміщенні будинку було виявлено та вилучено покривало бардового кольору з візерунками, покривало синього кольору з візерунками, ковдру сірого кольору, дві наволочки темно-синього кольору. Вказана слідча дія була проведена без ухвали слідчого судді як винятковий випадок, пов`язаний із врятуванням майна, а також в зв`язку із тим, що особи, які проживають за вказаною адресою, могли знищити речові докази, підтверджуючі причетність до вказаного злочину.

По даному факту були внесенні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідування за №0000878 від 26.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155 КК України.

Процесуальне керівництво даного кримінального провадження визначено за Кропивницькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Південного регіону, оскільки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , являється військовослужбовцем та проходить військову службу у військової частини НОМЕР_1 .

26 листопада 2024 року виявлені та вилучені покривало бардового кольору з візерунками, покривало синього кольору з візерунками, ковдру сірого кольору, дві наволочки темно-синього кольору, визнано речовими доказами.

Вилучене необхідно для проведення судово-медичних та судово-біологічних експертиз з метою підтвердження причетності до скоєння злочину ОСОБА_7 .

Тож, з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна є необхідність у забороні користування та розпорядження даним майном, слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

Слідчий ОСОБА_14 до суду не з`явився, надав письмову заяву з проханням розглянути клопотання за його відсутності. Власник (володілець) тимчасового вилученого майна відсутній.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.

Відповідно до з ч.1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно з ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. При цьому з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися у наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Окрім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено ч.2 ст.168 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна враховується правова підстава для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

У провадженні слідчих СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, у тому числі ОСОБА_3 , на підставі повідомлення ОСОБА_5 від 26.11.2024, перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000878 від 26.11.2024 за ч.1 ст.155 КК України

Дослідивши додані до клопотання: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000878 від 26.11.2024 за ч.1 ст.155 КК України, рапорт від 26.11.2024, медичну довідку, пояснення ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , заяву ОСОБА_13 , протокол огляду місця події від 26.11.2024, постанову від 26.11.2024 про приєднання до кримінального провадження речових доказів та передачу їх на зберігання, вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Вилучені під час огляду речі та предмети мають статус тимчасово вилученого майна тільки в тому випадку, якщо осіб (законних володільців) позбавлено можливості ним володіти, користуватися та розпоряджатися.

За викладеного, слідчим не доведена така мета забезпечення арешту, як збереження речових доказів, для запобігання їх приховування, пошкодження, втрати, знищення, використання або перетворення щодо речей на накладення арешту на які ставиться питання, оскільки матеріалами клопотання не підтверджується наявність у вказаних речей конкретного власника (володільця), який міг би вчинити дії, для запобігання вчинення яких слідчий звернувся з даним клопотанням про накладення арешту на це майно.

Тим більше, що вказані речі у встановленому законом порядку визнані речовими доказами що надає можливість проведення всіх необхідних слідчих дій під час досудового розслідування для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.98, 131,170-175, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 , про накладенна арешту, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000878 від 26.11.2024 за ч.1 ст.155 КК України, на: покривало бордового кольору з візерунками, покривало синього кольору з візерунками, ковдру сірого кольору, дві наволочки темно-синього кольору, які вилучені 26 листопада 2024 року в період часу з 06.09 год. по 06.37 год. під час проведення огляду місця події - території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1