Справа №463/6780/24
Провадження №1-кс/463/5491/24
УХВАЛА

слідчого судді

26 липня 2024 року місто Львів

Слідча суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Львові скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_4 від 03.07.2024,

встановила:

До Личаківського районного суду міста Львова надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, якою скаржник просить зобов`язати Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові внести до ЄРДР відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення та почати досудове розслідування.

Скарга мотивована тим, що 08 липня 2024 року на електронну адресу Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові направлено заяву про вчинення злочину від 03 липня 2024 року. В своїй заяві ОСОБА_4 просив внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за фактом вчинення злочину працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 367 Кримінального кодексу України. Заява про вчинення злочину від 03 липня 2024 року була отримана 10.07.2024 о 10:08 год., що підтверджується роздруківкою з додатку «mail track for gmail». 10 липня 2024 року на електронну пошту Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові направлено адвокатський запит №10072024 з метою отримання інформації: чи внесено відомості до ЄРДР на підставі заяви від 03.07.2024. Станом на час складання даної скарги відповідь на вищевказаний адвокатський запит не надходила. Так всупереч положенням ст. 214 КПК України, даних про те, що зазначена заява внесена до ЄРДР станом на час подачі даної скарги він не отримав. Враховуючи наведене вважає, що посадовими особами Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові вчиняється бездіяльність щодо реєстрації заяви ОСОБА_4 до ЄРДР. Вважає, що така бездіяльність службових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові суперечить вимогам ст. 214 КПК та призвела до того, що за його заявою не розпочато досудове розслідування, чим порушені процесуальні права як заявника/потерпілого, передбачені КПК України, у зв`язку із чим вимушений звернутись із скаргою до слідчого судді, відповідно до ч.1 ст. 303 КПК України.

Протоколом автоматизованого визначення слідчого судді від 18.07.2024 визначено суддю ОСОБА_1 для розгляду скарги.

Ухвалою слідчого судді від 19.07.2024 відкрито провадження та призначено скаргу до розгляду на 22.07.2024. 22 липня 2024 розгляд справи відкладено на 26.07.2024, у зв`язку із неявкою учасників по справі.

До початку розгляду справи по суті від адвоката ОСОБА_3 поступила заява про слухання справи у його та скаржника відсутності.

Враховуючи положення ч.1 ст.28 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а положеннями ч.3 ст.306 КПК України хоч і визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, але наслідки неявки у судові засідання такої не визначено, з врахуванням клопотання адвоката скаржника, слідча суддя вважає, що скаргу слід розглянути у відсутності скаржника та його адвоката на підставі наявних матеріалів.

Представник ТУ ДБР у місті Львові в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату час та місце розгляду скарги в суді. Причини неявки не повідомив, клопотань про розгляд скарги без його участі не подав.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно з ч.4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Оглянувши та перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Глави 3 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298 (далі - Положення), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, об`єктивні дані, які свідчать про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи приписи ч.1 ст.2, п.10 ч.1 ст.3, ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань є повідомлення/виявлення діяння/бездіяльності, яке містить ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу кримінального правопорушення, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.

Згідно висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18, за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

Об`єктивна сторона кримінального правопорушення - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону кримінального правопорушення і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діянням та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого кримінального правопорушення, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться у повідомленні про кримінальне правопорушення, за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Обставини щодо наявності чи відсутності суспільно небезпечного діяння у діях чи бездіяльності особи можуть бути встановлені лише після проведення дій, визначених главою 20 КПК України.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_4 08 липня 2024 року на електронну адресу скеровано до ТУ ДБР у місті Львові заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України.

На час розгляду скарги відомості за його заявою до ЄРДР не внесено. Протилежного слідчим суддею не встановлено, так як представником ДБР не надано доказу внесення таких відомостей.

При дослідженні змісту заяви слідчим суддею встановлено, що у ній ОСОБА_4 обґрунтовує наявність достатніх підстав вважати щодо можливого вчинення старшим лейтенантом ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 та старшим лейтенантом ІНФОРМАЦІЯ_2 кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 367 Кримінального кодексу України.

Аналізуючи заяву скаржника про вчинення кримінального правопорушення та додатки до неї, слідчий суддя встановив, що у такій заяві зазначений короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, тому її можна вважати належною правовою підставою для вжиття органом досудового розслідування дій, передбачених ст. 214 КПК України.

За вищенаведених обставин слідчий суддя дійшов висновку, що з огляду на викладені скаржником факти у його заяві про вчинення кримінального правопорушення, неможливо однозначно стверджувати про відсутність подій чи складу кримінального правопорушення, натомість зазначені у заяві обставини мають бути перевірені органом досудового розслідування, шляхом внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування за такого скарга підлягає задоволенню.

Беручи до уваги наведене, керуючись статтями 303-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя

постановила:

скаргу адвоката адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_4 від 03.07.2024, задовольнити.

Зобов`язати Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Львові внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 03.07.2024 у строки, визначені ст. 214 КПК України

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідча суддя ОСОБА_1