УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу керівника ГО «Комітет безпеки руху» ОСОБА_4 на бездіяльність Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ГО «Комітет безпеки руху» від 11.10.2024, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга керівника ГО «Комітет безпеки руху» ОСОБА_4 на бездіяльність Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ГО «Комітет безпеки руху» від 11.10.2024.

Скарга мотивована тим, що 11.10.2024 ГО «Комітет безпеки руху» подав заяву до Вінницької обласної прокуратури, яка в подальшому була скерована до Вінницької окружної прокуратури, про вчинення кримінального правопорушення, а саме службовій недбалості посадових осіб сервісних центрів Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР не внесено.

Заявник вважає, що Вінницької окружною прокуратурою допущено бездіяльність, а тому просить зобов`язати її уповноважену особу внести відомості до ЄРДР за заявою ГО «Комітет безпеки руху» від 11.10.2024.

Заявник в судове засідання не з`явився, однак останнім подано заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги скарги підтримав та просив її задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги, оскільки відсутні ознаки кримінального правопорушення.

Суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали скарги, заяви про злочин, встановив наступне.

11.10.2024 ГО «Комітет безпеки руху» подав заяву до Вінницької обласної прокуратури, яка в подальшому була скерована до Вінницької окружної прокуратури, про вчинення кримінального правопорушення, а саме службовій недбалості посадових осіб сервісних центрів Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях.

Відповідно до змісту заяви ГО «Комітет безпеки руху» просить відкрити кримінальне провадження за фактом службової недбалості посадових осіб сервісних центрів Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях, які під час складання іспитів на право керування транспортними засобами не повідомляють про порушення ПДР України та вчинення адміністративних правопорушень.

Відповідно до листа заступника керівника окружної прокуратури ОСОБА_5 від 17.10.2024 № 50-3359-23 заявнику повідомлено, що відомості викладені в заяві не містять ознак кримінального правопорушення, тому відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР.

Крім того, заявнику роз`яснено, що відповідно до ч. 20 розділу ІІІ Інструкції про порядок приймання іспитів для отримання права керування транспортними засобами та видачі посвідчень водія, затвердженої наказом МВС № 515 від 07.12.2009 (у редакції наказу МВС № 408 від 22.05.2020), практичний іспит вважається нескладеним, якщо особа допустила більше трьох типових помилок; створила ситуацію, що викликала необхідність втручання екзаменатора або спеціаліста закладу (у разі його присутності в транспортному засобі, на якому проводиться практичний іспит) в управління транспортним засобом для запобігання аварійно-небезпечній ситуації та/або дорожньо-транспортній пригоді; відмовилася виконати вправу практичного іспиту, крім випадків, коли виконання команди екзаменатора може призвести до порушення ПДР або створення аварійно-небезпечної ситуації та/або дорожньо-транспортної пригоди.

Таким чином, поняття типової помилки не є тотожним порушенню ПДР України.

Також заявнику роз`яснено, що органи прокуратури не є суб`єктом притягнення осіб до адміністративної відповідальності за порушення ПДР України, та заявник не позбавлений права звернення до органів Патрульної поліції України з заявою про вчинення конкретними особами адміністративних правопорушень.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, відомості щодо потерпілої особи або заявника - ПІБ. Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду. Зокрема в постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора, щодо невнесення відомостей до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У скарзі заявник порушує питання про внесення відомостей до ЄРДР по факту вчинення кримінальних правопорушень, однак зі змісту заяви слідчим суддею не встановлено об`єктивних даних, що підкріплені належними доказами, які дійсно свідчать про наявність обов`язкових ознак злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину.

Незважаючи на те, що заявник вважає заяву повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, остання за своїм змістом не містить фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, не підкріплена належними та допустимими доказами, а тому така заява, з огляду на її зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, суд звертає увагу на те, що згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Мова йде саме про прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень, а внесення відомостей до реєстру є вже іншою дією, про що вказано у частині п`ятій вказаної статті.

Перевірку доводів викладених в заяві ГО «Комітет безпеки руху» Вінницькою окружною прокуратурою проведено відповідно до вимог законодавства, про що повідомлено належним чином заявника, тобто відсутня бездіяльність в розумінні ст. 303 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що в задоволенні скарги ГО «Комітет безпеки руху» слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги керівника ГО «Комітет безпеки руху» ОСОБА_4 на бездіяльність Вінницької окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ГО «Комітет безпеки руху» від 11.10.2024 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя