КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 23 липня 2024 року, апеляційну скаргу підозрюваної ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 травня 2024 року, відносно,

ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, громадянина України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України,

за участі: прокурора підозрюваної ОСОБА_6 , ОСОБА_5
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 та продовжено строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_5 , який полягає в забороні цілодобово залишати житло за місцем її мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , окрім випадків необхідної евакуації чи з метою запобіганню загрози життю чи здоров`ю або у випадку перебування на амбулаторному чи стаціонарному лікуванні у медичних закладах та пов`язаних із лікуванням пересувань, в межах строку досудового розслідування строком один місяць та шість днів, тобто до 07 червня 2024 року включно та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись з таким рішенням, підозрювана ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу.

На думку апелянта, підозра необґрунтована, оскільки докази долучені до клопотання є неналежними, недопустимими та сфальсифікованими.

Також вважає, що зазначені стороною обвинувачення ризики є припущеннями, а клопотання про застосування запобіжного заходу не відповідає нормам КПК України, яке порушує міжнародні договора.

Вважає, що прокурором та слідчим не підтверджено та не надано суду докази щодо їх повноважень, зокрема право на подання клопотання та виступати в суді від імені прокуратури та СУ ГУ СБУ.

Окрім того, Солом`янський районний суд утворений в порушення всіх процедур.

Звертає увагу на те, що копію оскаржуваного рішення ОСОБА_5 не отримано.

Заслухавши доповідь судді, доводи підозрюваної, яка підтримала апеляційну скаргу, позицію прокурора про законність ухвали слідчого судді та необхідність залишення її без змін, вивчивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підозрюваної не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів судового провадження, СУ ГУ СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 09 січня 2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000025, за підозрою, ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

07 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14 березня 2024 року до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком до 12 травня 2024 року.

Оскаржуваною ухвалою підозрюваній ОСОБА_5 продовжено раніше застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, строком до 07 червня 2024 року включно.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування та продовження запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог ч. 6 даної статті у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжено за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України.

Розглядаючи клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та обставини життя особи, які можуть свідчити про збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інші способи неналежної процесуальної поведінки.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для продовження підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу, всупереч доводам апеляційної скарги.

Оцінюючи доводи та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Незважаючи на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначено у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно прийняти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року)

Слідчий суддя під час розгляду питання про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту всупереч доводам апеляційної скарги врахував наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які не зменшилися і продовжують існувати.

Зокрема, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Крім того, слідчим суддею встановлено, що ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином є недоведеним та необґрунтованим. З вказаним висновком погоджується колегія суддів.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів погоджується з рішенням слідчого судді щодо необхідності задовольнити клопотання прокурора, оскільки він в повному обсязі довів суду обставини, за якими закон пов`язує можливість продовження дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

З огляду на викладене, зазначені доводи та підстави, в яких підозрювана ОСОБА_5 просила скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів - не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, оскільки вони спростовуються матеріалами провадження, а тому апеляційна скарга підозрюваної з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Крім того, колегією суддів враховано, що строк оскаржуваної ухвали закінчився 07 червня 2024 року та ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06 червня 2024 року, підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді домашнього арешту, строком до 04 серпня 2024 року.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193,194,195,199,219,309, 376, 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 травня 2024 року відносно ОСОБА_5 ,- залишити без змін, а апеляційну скаргу підозрюваної ОСОБА_5 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Єдиний унікальний № 760/9995/24 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_11

Провадження № 11сс/824/3840/2024 Доповідач: ОСОБА_1

Категорія ст. 181 КПК