Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з повною вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх дітей та не маючого інвалідності, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, РНОКПП НОМЕР_1 ,

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000200 від 10.11.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 в кримінальному провадженні за №0000200 від 10.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000200 від 10.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.11.2024 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , приблизно о 09 год. 50 хв. перебуваючи на платформі станції метро «Університет» КП «Київський метрополітен», побачив поруч із собою закріплений у спеціальному кріплені на стінці колони автоматичний дефібрилятор для використання у громадських місцях марки «FRED PA-1 online», та в цей час у останнього раптово виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів. Реалізуючи злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з метою власного збагачення від`єднав від спеціального кріплення автоматичний дефібрилятор для використання у громадських місцях марки «FRED PA-1 online» серійний номер 96 , інвентарний номер Д/187099 , який належить КП «Київський метрополітен» ЄДПОУ 03328913 та зайшов до вагону електопотягу який попрямував в бік станції метро «Вокзальна» КП «Київський метрополітен».

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Посилаючись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, слідчий за погодженням з прокурором скерував до суду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказуючи на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинення нових кримінальних правопорушень, вплив на свідків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з наведених підстав та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 не заперечував щодо задоволення клопотання. Додатково зазначив, що підзахисний свою вину визнає.

Підозрюваний ОСОБА_5 визнав обставини, які зазначені у фабулі клопотання та щиро каявся. Проти обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту не заперечував.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

За приписами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

11.11.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується наступними доказами: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 10.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 10.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 10.11.2024; рапортом про виявлене кримінальне правопорушення від 10.11.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.11.224; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.11.2024; протоколом огляду відеозапису від 11.11.2024.

Санкція ч. 4 ст. 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином.

На підставі ст.181 ч.2 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду домашнього арешту.

Аналізуючи ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Оцінюючи ризики переховування та вчинення нових злочинів підозрюваним з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про його особу встановлено, що ОСОБА_5 не одружений, не має дітей, офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків. А тому є підстави вважати, що підозрюваний може, з метою уникнення покарання за злочин, зникнути від органу досудового розслідування, а також може продовжувати протиправну діяльність.

Ризик впливу на свідків у судовому засіданні не доведено.

Таким чином, в судовому засіданні достовірно встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Слідчим суддею встановлено, що адреса, за якою прокурор просить визначити відбування домашнього арещту, є будинком батьків ОСОБА_5 .

Зі слів самого підозрюваного, його вдома вже чекає мати, будучи обізнаною про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , та його наслідки, характер злочинних дій, особистість підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, продовжити злочинну діяльність, вважає за необхідне застосувати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладання обов`язків.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000200 від 10.11.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду - на строк 60 днів, тобто до 08 січня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 08 січня 2025 року обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

?не залишати місце проживання: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, суду;

?прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом та вимогою.;

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;

?утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під цілодобовим домашнім арештом не перевищує двох місяців та діє до 08 січня 2025 року.

Копію ухвали направити до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ) - для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1