УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Оленівка Фастівського району Київської області, з вищою освітою, військовослужбовця, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні №0000215 від 07.03.2024,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні №0000215 від 07.03.2024.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначає про те, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000215 від 07.03.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

25.07.2024 ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

25.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом обману, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

26.07.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22.09.2024 включно, з визначенням застави у розмірі 3000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 9 084 000 гривень, яку ухвалою Київського апеляційного суду від 27.08.2024, залишено без змін.

17.09.2024 постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_8 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000215 від 07.03.2024 продовжено до трьох місяців, тобто до 25.10.2024.

Підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України обґрунтовується доказами, які зібрані у кримінальному провадженні, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.04.2024; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 22.03.2024; протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо-, відео контроль особи від 13.05.2024; протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо контроль особи від 13.05.2024, в якому зафіксована розмова про зустріч ОСОБА_9 та ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ); протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - візуальне спостереження за особою від 03.05.2024; протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - візуальне спостереження за особою від 03.05.2024, де зафіксовано зустріч ОСОБА_9 з ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо контроль особи від 10.05.2024; протоколом проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо контроль особи від 10.05.2024, в якому зафіксована розмова ОСОБА_9 з ОСОБА_5 , в ході якої останній повідомляє про відмову у списанні з військового обліку; протоколом проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 13.05.2024; протоколом обшуку від 25.07.2024 за адресою проживання ОСОБА_5 ; ?протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 25.07.2024; протоколом обшуку від 25.07.2024 за адресою проживання ОСОБА_10 , де виявлено та вилучено документи щодо зняття останнього з військового обліку; іншими матеріалами кримінального провадження, які у своїй сукупності дають можливість обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

В обґрунтування свого клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим зазначено, що ОСОБА_5 інкримінуються діяння, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачає виключно позбавлення волі строком від трьох до восьми років, ризики, які враховувались судом раніше, не змінились та не зменшились, а застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам щодо можливості переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; знищення, сховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила задовольнити клопотання з наведених у ньому підстав та продовжити строк тримання ОСОБА_5 під вартою. Крім того, зазначила, що визначений ОСОБА_5 розмір застави обґрунтовується крім висунутої останньому підозри, а також наявної інформацією щодо причетності підозрюваного до вчинення інших аналогічних злочинів.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання та просив застосовувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою або зменшити визначений ОСОБА_5 розмір застави. На обґрунтування свої доводів адвокат зазначив, що ОСОБА_5 одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, є військовослужбовцем, наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду не має.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника, також просив відмовити у задоволенні клопотання. Крім того, підозрюваний також у судовому засіданні зазначив, що сторона обвинувачення в його бік висловлює погрози застосування до нього порушення умов його утримання під вартою, шляхом поміщення його в одиночну камеру, як це було раніше вже до нього застосовано у межах даного кримінального провадження.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000215 від 07.03.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

25.07.2024 ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

25.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом обману, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

26.07.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22.09.2024 включно, з визначенням застави у розмірі 3000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 9 084 000 гривень, яку ухвалою Київського апеляційного суду від 27.08.2024, залишено без змін.

17.09.2024 постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_8 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000215 від 07.03.2024 продовжено до трьох місяців, тобто до 25.10.2024.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Таким чином, враховуючи поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваної у вчиненні інкримінованого їй злочину, правильність кваліфікації її дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваної, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Так, аналізуючи зазначені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнано ризики переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; знищення, сховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином або вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про продовження існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя бере до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Так, інкриміноване ОСОБА_5 діяння відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено у вигляді позбавлення волі строком від трьох до восьми років, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що тяжкість покарання у разі визнання судом його винним сама по собі може бути обставиною, яка може обумовити ризик переховування останнього від органів досудового розслідування, суду.

Водночас, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «W. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Також що стосується ризику втечі підозрюваного, то Європейський суд з прав людини вказує, що він не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня «Панченко проти Росії». Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню «Бекчиєв проти Молдови».

Так, наявність у підозрюваного на утриманні дружини, двох неповнолітніх дітей, наявність місця проживання, хоча і мінімізує ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та суду, однак повністю його не виключає.

Надаючи оцінку можливості впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та підозрюваних та дослідження їх судом.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, приховування або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування на даний час триває та органом досудового розслідування продовжується збір доказів для встановлення всіх обставин у даному кримінальному провадженні.

Крім того, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що також існує ризик, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеними наявність заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п. 110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі» тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

При цьому, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до положень ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Водночас, даних про незадовільний стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 або існування інших обставин, що виключали би можливість тримання під вартою останнього, слідчому судді не надано.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретних осіб, а і для суспільства в цілому, наявністю реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Також слідчий суддя вважає доведеними і об`єктивні обставини, що полягають у неможливості завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою, оскільки в рамках даного кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме: розсекретити клопотання та ухвали апеляційного суду, які стали підставою у проведенні негласних слідчих (розшукових) дій; призначити та отримати висновок почеркознавчої експертизи по вилучених документах щодо зняття з військового обліку ОСОБА_10 ; встановити осіб, які причетні до виготовлення документів, що стали підставою для зняття ОСОБА_10 з військового обліку; перевірити дані щодо зняття з військового обліку ОСОБА_10 та осіб, які відображали дані в системі; отримати відомості з медичних закладів, за місцем реєстрації/фактичного проживання підозрюваного ОСОБА_5 щодо його можливого перебування на обліках в наркологічному, психіатричному диспансерах; здійснити інші заходи забезпечення кримінального провадження, слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, направлені на отримання відомостей, що мають значення для досудового розслідування, з урахуванням результатів додатково проведених слідчих та інших процесуальних дій; з урахуванням отриманих додаткових доказів, встановлених відомостей та фактів, у випадку виникнення підстав для зміни раніше повідомленої підозри - виконати вимоги дії передбачені ст. ст. 278, 279 КПК України; в порядку ст. 290 КПК України оголосити підозрюваному та його захиснику про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та відкрити їм матеріали для ознайомлення; скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, та після затвердження прокурором вручити стороні захисту, після чого скерувати обвинувальний акт до суду для розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Водночас, слідчий суддя відзначає, що постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_8 від 17.09.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000215 від 07.03.2024 продовжено до трьох місяців, тобто до 25.10.2024, а тому, враховуючи викладене, строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід встановити з урахуванням зазначеного терміну, як це передбачено положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»).

Відтак, з однієї сторони розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

З огляду на викладене, враховуючи конкретні обставини справи, зокрема, наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення злочину з корисливого мотиву, а також враховуючи майновий стан підозрюваного, який не працевлаштований, є військовослужбоцем, а також матеріали клопотання щодо можливої причетності ОСОБА_5 до вчинення інших аналогічних правопорушень, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 3 028 000 грн., є співмірною з існуючими ризиками її втрати та в достатній мірі, з урахуванням обставин кримінального правопорушення та майнового стану підозрюваного, на даний час буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і не суперечитиме положенням ст. 182 КПК України.

У той же час, згідно з ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи.

Так, під час судового розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваний надав суду інформацію про те, що відносно нього були застосовані погрози щодо порушення його прав, як попередньо ув`язненої особи.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне доручити Державному бюро розслідувань провести дослідження фактів, викладених в усній заяві ОСОБА_5 щодо застосування до нього погроз порушення його прав, як попередньо ув`язненої особи.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про продовження строку тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 25 жовтня 2024 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 1000 (однієї тисячі) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 3 028 000 (три мільйони двадцять вісім тисяч) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві,

,

МФО: 820172,

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ,

р/р: № UA1012089,

призначення платежу: застава за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 18.09.2024 у справі №761/34276/24.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді обов`язків - 60 днів з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави у розмірі, визначеному судом, але в межах строку досудового розслідування.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Зобов`язати уповноважену особу Державного бюро розслідувань відповідно до вимог та в порядку ст. 214 КПК України провести розслідування фактів, повідомлених під час судового засідання ОСОБА_5 щодо погрози застосування до нього порушення його прав, як попередньо ув`язненої особи.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1