Провадження №1-кс/389/898/24
У Х В А Л А

іменем України

24 жовтня 2024 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , заявлене в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.10.2024 за №0000810, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідча СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, 22.10.2024 подала до суду дане клопотання, в якому просить накласти арешт на металевий швелер, який вилучено протоколом огляду місця події від 21.10.2024 та 21.10.2024 визнано речовиим доказом, який є предметом вчиненого злочину, з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна, заборони користуватися та розпоряджатися вищевказаним майном.

На обґрунтування клопотання вказано, що 19.10.2024 приблизно о 13:00 год ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_5 знаходились на території Державного навчального закладу "Знам?янський професійний ліцей", розташованого за адресою вул.Олени Теліги,6. м.Знам?янка Кіровоградської області. Перебуваючи у вказаному місці між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, під час якої у ОСОБА_4 раптово виник умисел на спричинення ОСОБА_5 умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння. Реалізуючи даний умисел, діючи умисно та цілеспрямовано, ОСОБА_4 під час сварки з ОСОБА_5 взяв у руки металевий швелер, який лежав на грунтовому покрові у вказаному місці, та тримаючи його двома руками, наніс вказаним швелером не менше 5 ударів в область голови та тулубу ОСОБА_5 , спричинивши таким чином останньому тілесні ушкодження у вигляді поєднаної тупої травми грудної клітки та живота з переломами ребер, розриву селезінки, які відповідно до «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 р. №?6, відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень як небезпечних для життя в момент заподіяння. Унаслідок отриманих за вищевказаних обставин тілесних ушкоджень ОСОБА_5 20.10.2024 помер у КНП «Знам?янська міська лікарня ім.А.В.Лисенка» Знам?янської міської ради.

Дане повідомлення зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» ВП N?l (м.Знам?янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за №11472 від 20.10.2024.

Відомості про дане кримінальне правопорушення відповідно до вимог ч.1 та ч.4 ст.214 КПК України начальником слідчого відділення відділу поліції №1 (м.Знам?янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000810 від 20.10.2024, кваліфікація - ч.2 ст.121 КК України.

З урахуванням наявної інформації в період часу з 13:43 год 21.10.2024 по 13:50 год 21.10.2024 у відповідності до ч.3 ст.233 КПК України слідчим СВ ВП №1 (м.Знам?янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 проведено огляд місця події у невідкладних випадках, в результаті якого був проведений огляд прилеглої до домоволодіння території, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого виявлено та вилучено металевий швелер.

21.10.2024 вказаний металевий швелер визнано речовим доказом та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУПН в Кіровоградській області, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 .

Зважаючи на те, що вказаний вище вилучений предмет металевий швелер, є речовим доказом, має суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, на ньому можуть зберігатися сліди вчиненого кримінального правопорушення, необхідний для проведення експертиз, які у подальшому можуть бути використані як докази під час судового розгляду провадження, на нього необхідно накласти арешт. Також, з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна є необхідність у забороні користування та розпорядження даним майном.

Слідча у судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій вимоги клопотання про накладення арешту на майно підтримала, просила розглянути клопотання без її участі.

Підозрюваний або захисник підозрюваного у судове засідання не з`яивлися, про розгяд клопотання були повідомлені належним чином. Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття вказаних осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Положенням ч.1 ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.ч.10, 11 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Встановлено, що СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.10.2024 за №0000810, за ознаками кримінального правоопрушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

В період часу з 13:43 год 21.10.2024 по 13:50 год 21.10.2024 під час проведення огляду місця події - прилеглої території до домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_4 виявлено та вилучено металевий швелер.

Постановою слідчого від 21.10.2024 вилучений швелер визнано речовим доказом, та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області за адресою вул.Київська,25, м.Знам`янка Кіровоградської області.

Доцільність накладення арешту на вилучений швелер, полягає в тому, що зазначене майно, має ознаки речових доказів,які мають суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, так як може бути знаряддям вчинення злочину, містити відомості, які будуть використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є необхідним для проведення слідчих дій, зокрема експертиз.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України та у ньому чітко зазначені підстави, мета та завдання арешту у даному кримінальному провадженні.

Так, підставою та метою арешту є збереження речових доказів та проведення слідчих дій, експертиз, а завданням арешту майна є запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, спотворення,знищення.

Суд звертає увагу, що арешт майна це тимчасовий захід, а тому власник/володілець майна не позбавлений права звернутися з клопотанням про скасування арешту в разі непроведення слідчих дій з транспортними засобами протягом тривалого часу.

Відповідно до практики ЄСПЛ втручання у власність фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату.

Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема: законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Беручи до уваги те, що вилучений 21.10.2024, під час огляду місця події прилеглої території до домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_6 металевий швелер, може мати на собі відомості, які можуть бути використані як докази, необхідний для проведення слідчих дій, зокрема експертиз у вказаному кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що вказане майно у відповідності до ст.98 КПК України має ознаки речового доказу, який має суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, тому з метою його збереження на вказане майно необхідно накласти арешт.

Матеріали клопотання свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника/володільця майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

При цьому враховується наявність існування обставин можливості подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення вилученого майна.

Також, при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховується правова підстава для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.98, 131, 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

В межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.10.2024 за №0000810, накласти арешт на металевий швелер, який вилучено протоколом огляду місця події від 21.10.2024 - прилеглої до домоволодіння території, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , шляхом заборони права на розпорядження та користування зазначеним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Згідно з положеннями, що закріплені в ч.1 та ч.2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1