Справа № 495/4275/24
№ провадження 1-кс/495/1758/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2024 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м.Білгород-Дністровському клопотання т.в.о. начальника відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Татарбунари Одеської області, адреса проживання: АДРЕСА_1 , громадянина України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

21.08.2024 т.в.о. начальника відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000702 від 12.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

12 травня 2024 року приблизно о 18 годині 00 хвилин ОСОБА_6 , рухаючись на автомобілі марки «ВАЗ-2115» реєстраційний номер НОМЕР_1 по вул. Київська в м. Татарбунари Білгород-Дністровського району Одеської області на перехресті вул. Київська та вул. Івана Кожедуба в м. Татарбунари Білгород-Дністровського району помітив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким має неприязні відносини, виниклі на ґрунті тривалого конфлікту. З метою спричинення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння та те, що його дії спрямовані на спричинення шкоди здоров`ю потерпілому, наздогнав його на перехресті вул. Івана Кожедуба та вул. Київська та знаходячись у вищевказаному автомобілі здійснив три постріли з вогнепальної гладкоствольної зброї, марку та модель якої встановити під час досудового розслідування не представилось можливим, в область ніг ОСОБА_7 , який в цей час знаходився на тротуарі по АДРЕСА_2 .

В результаті свої умисних дій ОСОБА_6 спричинив потерпілому ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді травми судин на рівні стегна, а саме розмноження стегнової артерії правої нижньої кінцівки, що призвели до малокрів`я внутрішніх органів, яке перебуває в прямому причинному зв`язку з настанням смерті і має ознаки тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя в момент їх заподіяння. Від отриманих вказаних тілесних ушкоджень ОСОБА_7 14 травня 2024 року помер в приміщенні КНП «Міська клінічна лікарня № 10» Одеської міської ради.

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого.

15.05.2024 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 2 КК України, яке вручено його рідному брату ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки місцезнаходження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 невідоме.

16.05.2024 підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено у розшук у зв`язку з переховуванням від органів досудового розслідування.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Окрім цього встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перетнув кордон України з Ресбулікою Молдова в пункті пропуску Старокозаче Білгород-Дністровського району Одеської області 12.05.2024 о 21 годині 04 хвилини відразу після вчинення ним кримінального правопорушення.

Так, в обґрунтування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слід зазначити, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке вчинене із застосуванням насильства, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років та є обізнаним про покарання за інкримінований йому злочин, а тому без застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може переховуватись від слідства та суду, окрім цього встановлено, що безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення протягом трьох годин він покинув територію України з метою переховування від органу досудового розслідування та уникнення кримінальної відповідальності

06 червня 2024 року підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 оголошено в міжнародний розшук у зв`язку з тим, що є документальне підтвердження перетину громадянином ОСОБА_6 державного кордону України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке вчинене із застосуванням насильства, свідки у судовому засіданні не допитані, та місця їх постійного проживання відомі підозрюваному. Викладені обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_6 в разі застосування до нього менш суворого запобіжного заходу намагатиметься і надалі незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, що і свідчать про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім наявності вказаних ризиків, необхідно врахувати:

- достатність доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення,

- майновий стан - відсутність постійного джерела доходу у підозрюваного;

- обґрунтовану підозру відносно ОСОБА_6 у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі від семи до десяти років;

- можливість незаконно впливати на свідків, які наразі не допитані в повному обсязі по кримінальному провадженню з метою викривлення їх показань.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України, при застосуванні відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177 та 178 КПК України, а також те, що злочин вчинено із застосуванням насилля, яке спричинило смерть людини прошу не передбачати можливість внесення застави слідчий просив:

- Розглянути клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за його відсутності;

- Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор», строком на 60 діб з моменту затримання;

- Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не визначати розмір застави.

2 - Доводи сторін.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наголосив, що постановою т.в.о. начальника відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_5 від 06.06.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено в міжнародний розшук, особа одразу після вчинення злочину покинула територію держави та наразі перебуває поза межами України.

3 - Мотивація суду.

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється у кримінальному провадженні № 0000702 від 12.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

В рамках досудового розслідування кримінального провадження 15.05.2024 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке вручено його рідному брату ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки місцезнаходження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 невідоме.

16.05.2024 підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено у розшук у зв`язку з переховуванням від органів досудового розслідування.

Обґрунтування повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними під час проведення досудового розслідування доказами: протоколами огляду місця події, протоколом огляду трупа, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , протоколами допиту свідків ОСОБА_10 ,, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 №1607 від 15.05.2024.

На виконання вимог положень ч.1ст.194КПК України слідчим суддею встановлено, що надані стороною обвинувачення кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальногог правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України ОСОБА_6 набув статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні та відносно нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою. Отже, на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_6 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_6 дій, що кваліфікуються за ч. 2 ст. 121 КК України .

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що підозрюваний може:

3.2.1. Переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Як вбачається з дослідженої відповіді начальника Центра обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перетнув кордон України з Ресбулікою Молдова в пункті пропуску Старокозаче Білгород-Дністровського району Одеської області 12.05.2024 о 21 годині 04 хвилини, тобто одразу після вчинення ним кримінального правопорушення.

Встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку про доведення існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

3.2.2. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, адже у кримінальному провадженні наявні речі, щодо яких на теперішній час з об`єктивних обставин не вирішено питання щодо їх належного вилучення та накладення арешту, не встановлені всі обставини кримінального провадження.

3.2.3 Незаконно впливати на свідків, яких на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань. Дослідивши доводи сторони обвинувачення слідчий суддя погоджується з існуванням зазначеного ризику.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків з боку підозрюваного існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Отже, незаконний вплив може стосуватись як свідків, які вже допитані, так і інших осіб, які можуть надати показання щодо важливих обставин кримінального провадження.

3.2.4. Вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, у своїй сукупності наведені обставини дають підстави стверджувати про наявність ризиків втечі з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування і суду підозрюваного ОСОБА_6 , знищення та приховування ним речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливу на свідків у вказаному кримінальному провадженні, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,4 ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що стосовно ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 слід зазначити, що особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, також, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрюваний ОСОБА_6 знаючи, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

За таких обставин, зазначені в клопотанні ризики, а саме впливати на свідків, знищити або змінити на свою користь речові докази, переховуватись від органу досудового розслідування є належно обґрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`яти років. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а отже стосовно нього існує підстава для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; майновий стан підозрюваного (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що на цьому етапі кримінального провадження лише запобіжний захід у виді тримання під вартою буде дієвим для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти цим ризикам.

Зважаючи на вищенаведене та у зв`язку із доведенням прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177КПК України, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний перебуває за межами України слідчий суддя вважає за можливе у відповідності до положень ч.6 ст.193 КПК України обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Поряд з цим слідчий суддя вважає за необхідне зазначити про те, що ухвалене в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України судове рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, який перебуває, проживає за межами України та оголошений у міжнародний розшук, за своєю правовою природою є дозволом на затримання підозрюваного з метою приводу, що передбачено ч.3 ст.187 КПК України, і відрізняється від останнього тільки тим, що підозрюваний знаходиться за межами України. На підставі такого рішення до підозрюваного не застосовується запобіжний захід, він не може утримуватися під вартою. Відповідне клопотання розглядається слідчим суддею в судовому засіданні за участю прокурора. Розмір застави у випадку його задоволення не визначається.

Будь-яке інше тлумачення положень ч.6 ст.193 КПК України суперечитиме завданням кримінального провадження, зокрема, швидкому, повному та неупередженому розслідуванню кримінальних правопорушень, оскільки унеможливить забезпечення прибуття особи, яка переховується від органів досудового слідства та суду за межами України, для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Зазначене узгоджується з позицією Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, висловленій в ухвалі від 28 січня 2022 року у справі № 991/8484/21, Провадження №11-сс/991/70/22.

Враховуючи викладене, слідчий суддя не вбачає достатніх підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, як таких, що недостатні запобігти вказаним ризикам, визначаючи тримання під вартою у цьому випадку виправданим за наявності конкретного суспільного інтересу у виді права на справедливий судовий розгляд, а також унеможливлення переховування підозрюваного від слідства та суду, незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалюють над принципом поваги до свободи особистості.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання т.в.о. начальника відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000702 від 12.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України задовольнити частково.

В порядку ч.6 ст.193 КПК України обрати стосовно Ч ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» без визначення розміру застави.

Після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваної, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1