Справа № 496/7024/24
Провадження № 1-кп/496/640/24
У Х В А Л А

31 жовтня 2024 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції)

обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , та усне клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт,

УСТАНОВИВ:

До Біляївського районного суду надійшло вказане кримінальне провадження.

В підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 10 років, може переховуватись від суду впливати на свідків, а тому наявні ризики передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Посилаючись на вказані обставини прокурор просить продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

В підготовчому судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 підтримала клопотання прокурора.

В підготовчому судовому засіданні обвинувачений заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив змінити йому запобіжний захід на домашній арешт.

В підготовчому судовому засіданні захисник просив суд змінити обвинуваченому запобіжний захід на домашній арешт у нічний час посилаючись на те, що обвинувачений має постійне місце проживання, роботу, бажає служити в ЗСУ, а тому, на думку захисника, тільки запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час надасть йому можливість реалізувати своє право захищати країну.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06 квітня 2000 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілому.

Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер його діяння, особу обвинуваченого, а тому продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду та незаконний вплив на свідків, у зв`язку з чим є підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу на домашній арешт, як того просив обвинувачений та його захисник.

Ті обставини, про які зазначає захисник бажання обвинуваченого проходити військову службу та захищати територіальну цілісність України не є підставою для зміни запобіжного заходу на домашній арешт, проте обвинувачений, відповідно до ч. 1 ст. 616 КПК України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про ініціювання перед слідчим суддею або судом питання про скасування цього запобіжного заходу для продовження та/або проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та/або військової служби за контрактом осіб рядового, сержантського і старшинського та офіцерського складу.

Вказане клопотання повинно містити відомості зазначені в п.п. 1, 2 п. 3 ч. 1 ст. 616 КПК України.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, що спричинило загибель людини, а тому суд не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 177, 178, 180, 183, 315, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити.

Усне клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт залишити без задоволення.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме: з 31 жовтня 2024 року до 30 грудня 2024 року включно та утримувати його в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення начальнику ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Ухвала суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1