490/6452/18 28.10.2024
н/п 1-кп/490/744/2018
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/6452/18
У Х В А Л А

28 жовтня 2024 року м.Миколаїв

Центральний районний суд м.Миколаєва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

під час розгляду у судовому засіданні в залі суду в м.Миколаєві кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005329 від 10.12.2017 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх представника адвоката ОСОБА_7 ,

потерпілої ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника адвоката ОСОБА_9 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Центрального районного суду м.Миколаєва знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

13.10.2023 року до Центрального районного суду м.Миколаєва подано клопотання потерпілої ОСОБА_8 про призначення у кримінальному провадженні судової психолого-психіатричної експертизи для встановлення факту і розміру заподіяної потерпілій моральної шкоди і її відшкодування, проведення якої потерпіла просила доручити експертам Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз та на вирішення якої поставити ряд питань, зазначених у її клопотанні. Крім того, просила оплату за проведення вказаної експертизи покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 та зупинити провадження по справі на час проведення судової експертизи. В обґрунтування поданого клопотання потерпіла зазначила, що визначення розміру моральної шкоди, завданої фізичним особам належить до компетенції саме суду, а не учасників справи. Суд визначає розмір відшкодування моральної шкоди залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психологічних тощо), яких вона зазнала, характеру немайнових витрат (їх тривалість, можливість відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин справи. Внаслідок вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_8 було завдано моральної та матеріальної шкоди. Оскільки потерпілою ОСОБА_8 було заявлено цивільний позов про відшкодування, зокрема, моральної шкоди, виникла необхідність у призначенні судової психолого-психіатричної експертизи для визначення розміру цієї шкоди, з метою визначення глибини і тривалості її душевних страждань, що викликані кримінальним правопорушенням.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_8 подане клопотання підтримала та просила задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні зазначила, що доцільності у призначенні судової психолого-психіатричної експертизи потерпілій ОСОБА_8 вона не вбачає, оскільки остання і так навела свої обґрунтування у спричиненні їй моральної шкоди у своєму цивільному позові та підтвердила у судовому засіданні під час допиту.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник адвокат ОСОБА_9 проти задоволення клопотання потерпілої ОСОБА_8 заперечували, посилаючись на відсутність потерпілих у даному кримінальному провадженні та можливості подачі ними таких клопотань.

Вислухавши дуку учасників процесу, дослідивши клопотання потерпілої ОСОБА_8 та матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Статтею ст.93 КПК України встановлено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частиною 1 статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно ч.3 ст.23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

З вказаної норми вбачається, що розмір моральної шкоди визначається саме судом в нарадчій кімнаті на основі аналізу доказів у справі.

Потерпіла не позбавлена можливості обґрунтовувати в судовому засіданні розмір моральної шкоди з посиланням на досліджені в судовому засіданні докази та відкриті сторонам кримінального провадження.

Дослідивши клопотання потерпілої ОСОБА_8 суд вважає, що для встановлення обставин, зазначених у клопотанні, а саме для визначення наявності та розміру моральної шкоди у даному кримінальному провадженні, відсутня необхідність у спеціальних знаннях.

Крім того, зважаючи на вимоги діючого законодавства щодо розгляду кримінального провадження протягом розумного строку, призначення такої експертизи не є доцільним.

За таких обставин, суд вважає клопотання потерпілої ОСОБА_8 про призначення у кримінальному провадженні судової психолого-психіатричної експертизи таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст.ст.242, 332, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_8 про призначення у кримінальному провадженні судової психолого-психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1