УХВАЛА

15 липня 2024 року

м. Київ

справа № 314/1715/23

провадження № 51-1377 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження №314/1715/23 за апеляційною скаргою захисника особи, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 07.06.2024 про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, до іншого суду апеляційної інстанції в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання, в якому Запорізький апеляційний суд просить вирішити питання про направлення матеріалів провадження №314/1715/23 за апеляційною скаргою захисника особи, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 07.06.2024 про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, до іншого апеляційного суду.

Зі змісту подання вбачається, що до Запорізького апеляційного суду надійшла вказана апеляційна скарга захисника на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 07.06.2024 про продовження запобіжного заходу.

На обґрунтування вищевказаних вимог зазначено, що у Запорізькому апеляційному суді відсутня можливість виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК та утворити повноважний склад суду для розгляду відповідної апеляційної скарги.

Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що 04 липня 2024 року до Запорізького апеляційного суду надійшли вказані вище матеріали провадження №314/1715/23 за апеляційною скаргою захисника особи, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 07.06.2024 про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Водночас, 04 липня 2024 року сформовано протокол про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Зокрема, із звіту про неможливість розподілу справи між суддями вбачається, що: судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 слухали поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (справа N? 314/309/23, провадження N? 11-сс/807/257/23).

При цьому, у Запорізькому апеляційному суді до складу палати з розгляду кримінальних справ входять 3 суддів, а саме судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Водночас, усі судді судової палати з розгляду кримінальних справ здійснювали перевірку в апеляційному порядку ухвали слідчого судді на досудовому розслідуванні кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , що відповідно до вимог ст. 76 КПК виключає можливість їхньої участі у розгляді апеляційної скарги захисника.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, передбаченої КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Як убачається із подання суду апеляційної інстанції, наданих матеріалів провадження, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 липня 2024 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Таким чином, враховуючи те, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді зазначеного провадження, викладені у поданні Запорізького апеляційного суду обставини свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.

Відтак, з подання суду апеляційної інстанції вбачається, що у Запорізькому апеляційному суді вичерпані всі можливості для формування складу колегії суддів для розгляду апеляційної скарги захисника на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 07.06.2024.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне подання задовольнити та направити матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою за апеляційною скаргою захисника особи, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 07.06.2024 про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку,із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження №314/1715/23 за апеляційною скаргою захисника особи, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_5 , - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 07.06.2024 про продовження запобіжного заходу у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, направити із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного судудля розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3