Справа 688/2437/24
№ 1-кс/688/2018/24
Ухвала

про обрання запобіжного заходу

18 вересня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань м. Шепетівка клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження №0000847 від 21 травня 2024 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Славута Шепетівського району Хмельницької області, українцю, громадянину України, з вищою освітою, ФОП, одруженому, маючому на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрованому та проживаючому по АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України,

встановив:

18 вересня 2024 року слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні №0000847 від 21 травня 2024 року за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 21 травня 2024 року біля 23 год 45 хв, ОСОБА_6 , керуючи автомобілем марки «BMW» моделі «Х5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись в темну пору доби, в межах населеного пункту по сухій прямій асфальтованій проїзній частині автодороги зі сторони вул. Соборності в напрямку вул. Б. Хмельницького по вулиці Церковна, поряд будинку АДРЕСА_2 , порушив та не дотримався вимог пунктів 1.3, 1.5, 2.3 б), 2.3 д) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (далі по тексту Правил), здійснюючи рух по ділянці вищевказаної автодороги, під час виконання маневру повороту ліворуч, в порушення вимог пунктів 10.1, 10.4 Правил перед початком руху зі зміною напрямку руху ліворуч ОСОБА_6 , завчасно не зайняв відповідне крайнє положення на проїзній частині, не переконався, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху, а саме перед поворотом ліворуч не дав дорогу мотоциклу марки «FORTE» моделі «FT250GY-CBA», реєстраційний номер НОМЕР_2 , що рухався по рівнозначній дорозі в зустрічному напрямку прямо, зі сторони вул. Б. Хмельницького в напрямку вул. Соборності по вулиці Церковна, поряд будинку АДРЕСА_2 , внаслідок чого допустив зіткнення бічною правою частиною автомобіля марки «BMW» моделі «Х5», реєстраційний номер НОМЕР_1 із передньою частиною мотоциклу марки «FORTE» моделі «FT250GY-CBA» реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди водій мотоцикла марки «FORTE» моделі «FT250GY-CBA» , реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді: поєднаної травми голови, грудної клітки, черева, кінцівок з множинними переломами кісток лицевого та мозкового черепа, внутрішньо мозковими крововиливами, дифузним аксональним ушкодженням головного мозку, множинними двобічними переломами ключиць, ребер, лівої лопатки, забоєм легень, множинними розривами печінки з крововиливом в черевну порожнину, відкритим перелом правої стегнової кістки, які за ознакою небезпеки для життя в момент заподіяння є тяжкими тілесними ушкодженнями, які перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пасажир мотоцикла «FORTE» моделі «FT250GY-CBA», реєстраційний номер НОМЕР_2 ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження у вигляді: синця правої навколоочної ділянки, крововиливу м?яких тканин голови з внутрішньої поверхні лобної ділянки справа, перелому кісток основи та склепіння черепа, крововиливу над та під твердою оболонкою в скронево-тім?яній ділянці зліва, крововиливу під м?які мозкові оболонки обох півкуль головного мозку та мозочка, рани середньої третини правого стегна, перелому середньої третини діафізу правого стегна, які мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень, що небезпечні для життя в момент спричинення та перебувають у прямому причинному зв?язку із настанням смерті.

Таким чином, ОСОБА_6 порушив вимоги правил безпеки дорожнього руху, передбачені пунктами 1.3, 1.5, 2.3 б), 2.3 д), 10.1, 10.4 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою КМУ № 1306 від 10.10.2001. Порушення водієм ОСОБА_6 пунктів 10.1, 10.4 Правил знаходиться в прямому причинному зв`язку із дорожньо-транспортною пригодою та її наслідками.

Своїми умисними діями, що виразились у порушенні правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили загибель кількох осіб, ОСОБА_6 вчинив злочин, передбачений ч.3 ст.286 КК України,

10 вересня 2024 року ОСОБА_6 заочно оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 21 травня 2024 року; висновком судово-медичної експертизи від 15 серпня 2024 року; висновком судово-медичної експертизи від 16 липня 2024 року; протоколом огляду відеозапису моменту дорожньо-транспортної пригоди від 21 травня 2024 року; висновком судово-фототехнічної експертизи №СЕ-19/123-24/8025-ФП від 09 липня 2024 року; висновок транспортно-трасологічної експертизи №СЕ-19/123-24/6558-ІТ від 06 червня 2024 року; висновком судової інженерно-транспортної експертизи обставин та механізму ДТП №СЕ-19/123-24/9675-ІТ від 30 серпня 2024 року.

Однак, ОСОБА_6 на виклики слідчого не з`являється, відсутній за місцем проживання та реєстрації.

Під час відвідування місця реєстрації, проживання ОСОБА_6 та опитування осіб, які проживають по сусідству, встановлено, що підозрюваний за місцем проживання та реєстрації не з`являється, його місцеперебування невідоме.

З гідно інформації адміністрації Державної прикордонної служби України, встановлено, що ОСОБА_6 15 серпня 2024 року о 00 год 26 хв, здійснив перетин Державного кордону України (виїзд) через пропускний пункт Ягодин до Республіки Польщі, зазначене вказує на те, що ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування та суду.

В зв`язку з чим, 12 вересня 2024 року постановою слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_9 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.

Оскільки ОСОБА_6 оголошений у міжнародний розшук, обов`язковою умовою здійснення міжнародного розшуку з метою екстрадиції є чинне процесуальне рішення про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначена вимога міститься у Європейській конвенції про видачу правопорушників 1957 року.

Під час досудового розслідування слідчим встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний, перебуваючи на волі продовжить переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може продовжити злочинну діяльність і вчинити інше кримінальне правопорушення, тому з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є всі підстави для обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримали, просили його задовольнити, пославшись на доводи та факти, викладені в ньому.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання розглядається слідчим суддею в порядку ч.6 ст.193 КПК України за відсутності підозрюваного.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши надані докази, встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч.1,2 ст.177 КК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу. Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.575 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора або суду про видачу в Україну особи, затриманої за кордоном, обов`язково додається засвідчена ухвала слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

18 вересня 2024 року до суду надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 в межах кримінального провадження №0000847 від 21 травня 2024 року за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Копію клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою захисник ОСОБА_5 отримав 18 вересня 2024 року.

10 вересня 2024 року слідчим відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_9 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Згідно інформації адміністрації Державної прикордонної служби України, встановлено, що ОСОБА_6 15 серпня 2024 року о 00 год 26 хв, здійснив перетин Державного кордону України (виїзд) через пропускний пункт Ягодин до Республіки Польщі, зазначене вказує на те, що ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування та суду.

12 вересня 2024 року постановою слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_9 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.286 КК України, у разі визнання винуватим у вчиненні вказаного злочину останньому загрожує покаранням у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, на даний час перебуває у міжнародному розшуку, перебуваючи на волі, підозрюваний продовжуватиме переховуватися від органу досудового розслідування або суду, може продовжити злочинну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні даного злочину.

Матеріали кримінального провадження, на які посилаються прокурор та слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_6 у вчиненні злочину обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

З огляду на вищевикладене є достатньо підстав вважати, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики, на які вказує слідчий та прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25 липня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість обрання відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, враховуючи існування ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у вчиненні злочину, ті обставини, що підозрюваний залишив своє постійне місце проживання, переховується від органів досудового слідства, перебуває у міжнародному розшуку, обрання більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому обирає запобіжний захід відносно нього у вигляді тримання під вартою, в порядку ч.6 ст.193 КПК України.

З вказаних підстав жодний інший запобіжний захід, крім тримання під вартою, не може забезпечити на теперішній час належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Згідно з абз.2 ч.4 ст.183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч.4 ст.197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 372, 395, 579, 580 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Обрати у порядку, передбаченому ч.6 ст.193 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченому ч.3 ст.286 України.

Роз`яснити, що у разі затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України, зобов`язати компетентних службових осіб органу досудового розслідування після затримання ОСОБА_6 , і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки його до місця кримінального провадження звернутися до слідчого судді для розгляду питання за участю ОСОБА_6 про застосування обраного йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Повний текст ухвали виготовлено 19 вересня 2024 року.

Слідчий суддя