Справа № 461/1073/24
Провадження № 1-кс/461/4607/24
УХВАЛА

Іменем України

30.07.2024 слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Львівській області ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого -

в с т а н о в и в :

30.07.2024 старший слідчий в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_5 , за погодженням прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з визначенням розміру застави, строком на 60 діб.

В обґрунтування поданого клопотання покликається на те, що 11 червня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. 22 липня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.2 ст.332 КК України. Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 11.06.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)», терміном до 03.08.2024 включно. Окрім того, ухвалою слідчого судді ОСОБА_4 визначено заставу в розмірі 908400 грн. Оскільки строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 завершується, а ризики, зазначені в ухвалі слідчого судді про застосування запобіжного заходу не зменшились та продовжують існувати, відтак слідчий просить клопотання задоволити.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив таке задоволити.

Підозрюваний в судовому засіданні щодо задоволення клопотання не заперечив.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши та вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчим відділом Управління СБ України у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000044 від 02.02.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 113, ч. 1 ст. 263 КК України; ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263 КК України; ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 332 КК України; ОСОБА_8 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2ст. 332 КК України.

11 червня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

22 липня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 332 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 11.06.2024 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави, еквівалентному 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400,00 гривень, строком до 03.08.2024 включно.

Відповідно до ч.2 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, - з моменту затримання.

Згідно ч.3 ст.197 КПК України сукупний строк тримання під вартою підозрюваного під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

На переконання слідчого судді, на день розгляду клопотання ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 332 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 24-25.04.2024, у якому зафіксовано виявлення та вилучення 15-ти об`єктів, які за своїми ознаками схожі на саморобні вибухові пристрої із вмістом вибухових речовин; показаннями підозрюваного ОСОБА_6 від 26.04.2024, який повідомив про вказівки представника спецслужби рф щодо вчинення терористичних актів на території м. Києва, зокрема, зустрічі із іншими співучасниками, а також про отримання саморобних вибухових пристроїв від одного із них; протоколом огляду місця події від 09.05.2024 в гіпермаркеті «ЛеруаМерлен Україна» за адресою: АДРЕСА_3 , в якому зафіксовано виявлення та вилучення закладених у вказаному приміщенні металевих банок з-під чаю з написом «Tea» із зображенням квітів, в яких знаходилися предмети, схожі на пускові механізми із годинником та густа речовина білого кольору, які зверху присипані речовиною рослинного походження; протоколом огляду місця події від 09.05.2024 в гіпермаркеті «ЛеруаМерлен Україна» за адресою: АДРЕСА_4 , в якому зафіксовано виявлення та вилучення закладених у вказаному приміщенні металевих банок з-під чаю з написом «Tea», в яких знаходилися предмети, схожі на пускові механізми із годинником та сіра речовина, схожа на вибухову; протоколом огляду місця події від 09.05.2024 в транспортному засобі марки «VolkswagenTransport» д.н.з. НОМЕР_1 , що знаходився в підземному паркінгу гіпермаркету « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_5 , в якому зафіксовано виявлення та вилучення, зокрема, саморобних вибухових пристроїв, поміщених в металеві банки з-під чаю з написом «Tea»; протоколом за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо - відеоконтролю особи від 04.04.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 05.02.2024, яким зафіксовано протиправну діяльність співробітників спецслужб рф щодо вчинення диверсії на території м. Львова; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ОСОБА_10 від 17.05.2024 та ОСОБА_8 ; іншими доказами у їх сукупності.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_4 , знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Попри обставини, пов`язані із введенням в Україні воєнного стану, а саме неможливості перетину Державного кордону України у легальний спосіб, ОСОБА_4 може покинути територію України у спосіб, не передбачений законодавством України, оскільки лінія Державного кордону України частково непідконтрольна органам державної влади України станом на даний час, а останній проживає у населеному пункті, який знаходиться на кордоні України та рф.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України (знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення), обґрунтовується тим, що на даний час у рамках досудового розслідування зазначеного кримінального провадження не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, зокрема, не встановлені всі причетні особи до вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, у випадку застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, останній достовірно знаючи про місце перебування документів або речей, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати, не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку. Крім того, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може спілкуватися з причетними до вчинення кримінального правопорушення особами з приводу планів укриття злочинної діяльності, знищення, приховання та спотворення речових доказів, що негативно вплине на подальше здійснення досудового розслідування та притягнення винних до кримінальної відповідальності та зможе надавати останнім допомогу у переховуванні від органу досудового розслідування.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування, з метою надання ними неправдивих показань, які б виправдовували його у вчиненні інкримінованого злочину), виражається у тому, що підозрюваний може незаконно впливати на інших осіб, невідомих на даній стадії органу досудового розслідування, яким відомі обставини вчинення вище вказаного кримінального правопорушення з метою примушування їх до дачі завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід досудового розслідування в цілому.

У випадку застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, призведе до забезпечення конспірації злочинної діяльності шляхом надання порад та вказівок стосовно показань майбутніх свідків у вказаному кримінальному провадженні.

При цьому, слідчий суддя враховує вік, стан здоров`я, характер вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який вчинив тяжкі злочин, відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини повинно забезпечити високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів.

Окрім того, згідно з абз. 1 ч. 5 ст. 219 КПК України, строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Із долучених до клопотання копій документів вбачається, що 24.07.2024 досудове розслідування у кримінальному провадженні було завершено та надано стороні захисту для ознайомлення у порядку ст. 290 КПК України.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 196 КПК України слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. За приписами ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Зі змісту ч. 4 ст. 196, ч. 3 ст. 197 КПК України вбачається, що вказані норми наділяють слідчого суддю правом у період, коли досудове розслідування у рамках певного кримінального провадженні ще триває, вирішувати питання щодо продовження особі запобіжного заходу, але вони не обмежують тривалість застосування такого заходу строками досудового розслідування. Адже, вказане питання регулюється ч.7 ст.194 КПКУкраїни, у відповідності до якої обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Крім того, за приписами ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Також, слід зазначити, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу.

При цьому, невключення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, у зазначені в ст. 219 КПК України строки, не свідчить про обмеження строку застосування запобіжного заходу строками досудового розслідування.

З наведеного вбачається, що строк, на який до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід, КПК України не обмежує строками досудового розслідування, у рамках якого особі обирається відповідний захід, а тому ухвала про застосування до особи запобіжного заходу може лишатися чинною і після закінчення досудового розслідування в кримінальному провадженні до настання однієї з обставин, наведених у ст. 203 КПКУкраїни.

Слід зазначити, що крім понять «початок досудового розслідування» (п. 5 ч. 1 ст. 3, ч. 2 ст. 214 КПК України) і «закінчення досудового розслідування» (п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України) у КПК України використовується поняття «завершення досудового розслідування» (ст. 290 КПК України), але поняття «закінчення» і «завершення» досудового розслідування у розумінні п. 5 ч. 1 і ст. 3 ст. 290 КПК України не є тотожними, так як завершення досудового розслідування є проміжним етапом, що передує його закінченню і досудове розслідування у конкретному кримінальному провадженні вважається закінченим у випадку настання однієї з наведених подій: прийняття рішення у формі постанови про закриття кримінального провадження; направленням до суду обвинувального акту; направленням до суду клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру; направленням до суду клопотання про застосування примусових заходів виховного характеру; направленням до суду клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Таким чином, факт завершення досудового розслідування не свідчить про його закінчення і у період між завершенням досудового розслідування та його закінченням судовий контроль за дотриманням прав підозрюваних осіб у кримінальному провадженні продовжує здійснювати слідчий суддя, який в тому числі може приймати рішення щодо застосування і продовження строку застосування до осіб запобіжних заходів.

Також, суттєве значення в конкретній ситуації має те, що на час розгляду слідчим суддею клопотання органом досудового розслідування відкрито матеріали кримінального провадження для ознайомлення. Тобто, строк досудового розслідування не закінчився, а перервався до моменту здійснення прокурором однієї з дій, зазначених в ч. 2 ст. 283 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та не знаходить достатніх підстав для застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, оскільки вважає, що він не дасть можливості в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, а також забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу.

Беручи до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який не підпадає під вищезазначений перелік, суд вважає за можливе призначити заставу.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину встановлюється у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

В рішенні ЄСПЛ «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010, Європейський суд з прав людини зазначив, що «суд вважав, що при тлумаченні вимог п.3 ст.5 Конвенції повинні враховуватись сучасні реалії. Як вимагається більш високий рівень стандартів в області захисту прав людини, так відповідно і неминуче вимагається більша жорсткість при оцінці правопорушень, вчинених стосовно основних цінностей демократичного суспільства. Враховуючи виключний характер справи, не дивно, що судові органи співвіднесли суму застави з рівнем можливої відповідальності для гарантії того, щоб винні особи не намагались уникнути правосуддя і не порушували запобіжний захід. Не було ніякої впевненості в тому, що розмір застави, застосований тільки з врахуванням майнового стану заявника, буде достатнім для забезпечення його явки в суд».

Наявність виключності випадку, передбачена ч. 5 ст. 182 КПК України, обумовлена тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 відноситься до категорії тяжких злочинів, вчинених умисно.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя бере до уваги матеріальне становище підозрюваного ОСОБА_4 та його сім`ї, а саме що у власності перебуває: у дружини ОСОБА_4 , ОСОБА_11 земельні ділянки в Золочівському р-ні Харківської обл., площею 1.85Га та 0,25 га, у ОСОБА_4 земельна ділянка у Золочівському районі Харківської обл. площею 1.55 га, будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 77 кв.м.

Відтак, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, матеріального стану підозрюваного, тяжкості кримінального правопорушення, обставин кримінального правопорушення, наведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, враховуючи вимоги законодавства про те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою із альтернативою внесення застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень.

Саме такий розмір, на думку слідчого судді, розумно і пропорційно співвідноситься з обставинами вчинення кримінального правопорушення, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти ризикам кримінального провадження та не є завідомо непомірним для нього.

З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає за необхідне визначати розмір застави та продовжити останньому строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 27.09.2024 включно.

Тому, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-177, 183, 197, 199, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ у Львівській області ОСОБА_5 задоволити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)», строком на 60 діб, а саме до 27.09.2024 включно.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України визначити заставу, достатню для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_4 у розмірі 300 (триста) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 908400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень.

Строк дії ухвали становить до 27.09.2024 включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок: НОМЕР_2 , код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26306742; банк одержувача: ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172.

Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора чи суду згідно виклику;

не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

здати на зберігання до відповідного органу свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що надають право перетину державного кордону.

Роз`яснити підозрюваному його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду виготовлено 01.08.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1