Справа № 629/5633/24
Провадження № 1-кс/629/1405/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000852 від 01.08.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Керч, АР Крим, громадянки України, з середньою освітою, не працюючої, не одруженої, маючої на утриманні малолітніх дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої:

- 01.12.2023 Первомайським районним судом Харківської області за ст.307 ч.2,308 ч.1,308 ч.2,69 ч.1 КК України, який вироком Харківського апеляційного суду був скасований в частині призначеного покарання, до 5 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади протягом 3 років, із застосуванням ст.75 КК України, з іспитовим строком 3 роки,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.2 КК України, -

встановив:

Старший слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 25.09.2024 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.2 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 . слідчий вказує, що ОСОБА_4 , яка має судимість за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.307 ч.2,308 ч.1,308 ч.2 КК України, всупереч вимогам статей 7,8,12,13,27,36 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та ст.1 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними», у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 01.09.2024, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, придбала наркотичний засіб метадон, який відповідно до Списку №1 Таблиці 2 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000 є наркотичним засобом, обіг якого обмежено, з метою його подальшого збуту іншим особам.

01.09.2024, ОСОБА_4 , близько 09-45 год., знаходячись за місцем проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , де незаконно зберігала при собі вказаний наркотичний засіб, маючи прямий умисел на його незаконний збут, реалізуючи свій злочинний умисел діючи з метою збуту наркотичного засобу метадон, зустрілася із ОСОБА_9 , який здійснював оперативну закупку наркотичного засобу і отримавши від ОСОБА_9 200 грн. передала йому фрагмент блістера з двома таблетками наркотичного засобу - метадон, збувши за 200 грн. ОСОБА_9 наркотичний засіб - метадон, масою, в перерахунку на масу таблеток - 0,0462 грам.

01.08.2024 дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000852, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.2 КК України.

25.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.307 ч.2 КК України.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо неї запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, приходжу до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрювану ОСОБА_4 , яка свою провину у вчиненні кримінального правопорушення визнала повністю, у вчиненому розкаявся, зазначила, що дійсно вчинила збут метадону, проти задоволення клопотання заперечувала просила обрати цілодобовий домашній арешт, захисника ОСОБА_5 , яка заперечувала проти застосування до її підзахисної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила обрати інший, більш м`який - у вигляді цілодобового домашнього арешту, зазначила, що підозрювана має на утриманні двох неповнолітніх дітей, яких виховує самостійно, постійне місце проживання, буде з`являтися за кожною вимогою слідчого чи суду, прокурора ОСОБА_3 , який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки остання вчинила умисне тяжке кримінальне правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна, встановлення існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України: вірогідність переховування від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення; та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, вчинення повторно через короткий проміжок часу нового тяжкого злочину в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, в період іспитового строку за попереднім вироком, вважаю, що застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи вимоги ст.182 ч.4,5 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи і доводи, які наводяться підозрюваною та її захисником, в тому числі щодо наявності тісних соціальних зв`язків, неповнолітніх дітей на утримання, постійного місця проживання, проте на думку слідчого судді ці доводи недостатньо свідчать про можливість належного виконання процесуальних обов`язків покладених на підозрювану, оскільки зазначені обставини існували на час вчинення злочину, який їй інкримінується та не стали для неї стримуючим фактором і не можуть бути достатніми для спростування наявності ризиків переховування її від правосуддя та вчинення нових злочинів, підозрювана вчинила новий злочин збут наркотичних засобів в період іспитового строку за попереднім вироком, повторно, що свідчить про відсутність моральних і соціальних цінностей, позитивних змін в її особистості і не готовності до самокерованої правослухняної поведінки у суспільстві, а тому в даному конкретному випадку слідчий суддя приходить до переконання, що зазначені захисником та підозрюваною аргументи не переважають вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини в справі, недопущенню перешкоджання цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваної і виконанні процесуальних рішень у справі.

При цьому, суд враховує, що підозрювана не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч.2 ст.183 КПК України.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , суд керуючись вимогами ч.9 ст.194 КПК України, встановивши, що у зв`язку із застосуванням зазначеного запобіжного заходу діти, які перебувають на утриманні обвинуваченої: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , можуть залишитися без батьківського піклування, зобов`язує прокурора в разі неможливості здійснення батьками дітей обов`язків щодо батьківського піклування, повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та орган опіки та піклування за місцем перебування дітей про факт залишення дітей без батьківського піклування для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дітей. Орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дітей, залишених без батьківського піклування, інформує слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про місце проживання (перебування) дітей. Після отримання такої інформації слідчий, прокурор невідкладно повідомляє підозрюваного, обвинуваченого про місце проживання (перебування) дітей.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000852, задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000852 від 01.08.2024, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 23.11.2024.

Визначити суму застави у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок UA0006674, , банк отримувача ДКС України м.Київ, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В задоволенні клопотання підозрюваної ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 про обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відмовити.

Зобов`язати прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , у порядку ч.9 ст.194 КПК України, повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та орган опіки та піклування за місцем перебування дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про факт їх залишення без батьківського піклування матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дітей.

Зобов`язати орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дитини, залишеної без батьківського піклування, інформувати слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про місце проживання (перебування) дітей.

Після отримання такої інформації зобов`язати слідчого, прокурора невідкладно повідомити підозрювану про місце проживання (перебування) дітей.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10