Провадження № 1-кс/201/4386/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська клопотання слідчого в ОВС-криміналіст СВ 2-го управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) Головного управління СБ України в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Донецької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002827, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2024, за фактом вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування поданого клопотання слідчим зазначено, що слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях під процесуальним керівництвом прокурорів Донецької обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002827, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2024 за підозрою ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Після початку повномасштабного вторгнення РФ на територію України, але не пізніше 07.03.2022 (більш точний час органом досудового розслідування не встановлений) представником іноземної організації співробітником «командования внутренних войск министерства внутренних дел ДНР», з метою завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці, шляхом здійснення проти неї підривної діяльності, з використанням акаунту авторизованого в месенджері «Telegram», під ідентифікатором: id , залучено до співробітництва громадянина України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий у свою чергу, використовуючи акаунт авторизований в месенджері «Telegram» під номером телефону НОМЕР_1 , створив чат у месенджері «Telegram» під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 для ведення підривної діяльності проти України, у тому числі збору інформації про переміщення та дислокацію сил оборони України. Так, збір вищевказаної інформації вказаною особою налагоджено через мережу користувачів месенджеру «Telegram», котрі проживають на усій території України, та є учасниками зазначеного чату, яких ОСОБА_6 залучив до конфіденційного співробітництва.

Так, встановлено, що громадянин України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який перебуваючи у селище Мирне Слов`янської ТГ Краматорського району Донецької області (більш точне місце в ході досудового розслідування не встановлено), з метою надання допомоги іноземній державі у проведенні підривної діяльності проти України, використовуючи власний акаунт в месенджері «Telegram», авторизований під номером телефону НОМЕР_2 під ім`ям « ОСОБА_8 », у період з 24.01.2023 до 21.08.2024, здійснив збір та передав в особистій переписці інформацію про переміщення та дислокацію сил оборони України та про результати артилерійських та ракетних обстрілів з боку держави-агресора, представнику іноземної держави ОСОБА_6 , який авторизований в месенджері «Telegram» під номером телефону НОМЕР_1 під ім`ям «Макс.».

09.10.2024 під час обшуку за місцем проживання громадянина України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 вилучено наступні речі:

1) мобільний телефон марки «Redmi», моделі «Redmi Note 11» ( НОМЕР_3 TY), ІMEI 1: НОМЕР_4 , ІMEI 2: НОМЕР_5 ;

2) товарний чек розміром (формату) А6, б/н від 03.04.2024 про придбання мобільного телефону марки «Redmi», модель «Note 11», IMEI 1: НОМЕР_4 ;

3) аркуш паперу трикутної форми з ознаками відриву, який містить напис виконаний маркером чорного кольору «R2C5SOC25»;

4) джинсова сіра куртка.

В ході огляду вище наведених речей встановлено, що вони містять на собі сліди вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

09.10.2024 року вище наведені предмети визнано речовими доказами за кримінальним провадженням № 0002827 від 05.09.2024 року.

Беручи до уваги вищевикладене, враховуючи, що згідно з ч.5 ст.237 КПК України, вилучена річ, що має значення для кримінального провадження, вважається тимчасово вилученим майном, яке в подальшому в ході розслідування може бути використаним як докази вчиненого кримінального правопорушення, на вилучені 09.10.2024 року в ході досудового розслідування предмети, необхідно накласти арешт.

За таких обставин, вказані вище предмети, можуть мати по кримінальному провадженню значення речових доказів, оскільки є предметами та засобами кримінального правопорушення, та можуть бути використаний як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. В даний час вищевказані предмети знаходяться у службовому приміщенні СВ 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях.

У поданому клопотанні слідчий просить накласти арешт на зазначене у клопотанні майно, з метою збереження речових доказів.

Слідчий у судове засідання не з`явився, в письмовій заяві просив розглянути клопотання без його участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд даного клопотання без його участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності осіб, що не з`явилися.

Враховуючи викладене, а також стислі строки розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає за можливе розглянуте вказане клопотання без участі власника, роз`яснивши йому про право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. (ст. 174 КПК України).

Дослідивши надані докази, слідчий суддя приходить до висновку про можливість задоволення заявленого слідчим клопотання про арешт майна, виходячи з такого.

Розглядом вказаного клопотання встановлено, що слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях під процесуальним керівництвом прокурорів Донецької обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002827, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2024.

09.10.2024 під час обшуку за місцем проживання громадянина України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 вилучено такі речі:

1) мобільний телефон марки «Redmi», моделі «Redmi Note 11» ( НОМЕР_3 TY), ІMEI 1: НОМЕР_4 , ІMEI 2: НОМЕР_5 ;

2) товарний чек розміром (формату) А6, б/н від 03.04.2024 про придбання мобільного телефону марки «Redmi», модель «Note 11», IMEI 1: НОМЕР_4 ;

3) аркуш паперу трикутної форми з ознаками відриву, який містить напис виконаний маркером чорного кольору «R2C5SOC25»;

4) джинсова сіра куртка.

09.10.2024 року постановою слідчого вище наведені предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002827, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2024.

Слідчий просить накласти арешт на зазначене у клопотанні майно, з метою збереження речових доказів.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вилучене майно, слідчий суддя керується таким.

Відповідно до ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинен вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вказане у клопотанні майно визнано речовим доказом у справі, могло зберегти сліди злочину, а також може бути використаним слідчим як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і для запобігання його втрати або пошкодження є доцільним накласти на нього арешт.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 170, 171 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0002827, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.09.2024, на тимчасово вилучене майно, яке виявлене та вилучене 09.10.2024 під час досудового розслідування у кримінальному № 0002827 від 05.09.2024 року, а саме: мобільний телефон марки «Redmi», моделі «Redmi Note 11» ( НОМЕР_3 TY), ІMEI 1: НОМЕР_4 , ІMEI 2: НОМЕР_5 ; товарний чек розміром (формату) А6, б/н від 03.04.2024 про придбання мобільного телефону марки «Redmi», модель «Note 11», IMEI 1: НОМЕР_4 ; аркуш паперу трикутної форми з ознаками відриву, який містить напис виконаний маркером чорного кольору «R2C5SOC25»; джинсову сіру куртку.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1