Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8881/24
У Х В А Л А

18 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні, розглянувши клопотання слідчого про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , звернулася до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001654 від 11.07.2024.

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що вказане кримінальне провадження розслідується слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого у подальшому продовжено.11.07.2024 року, близько 14 год. 00 хв., ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в квартирі АДРЕСА_1 побачив ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з якими в ОСОБА_5 виник конфлікт.

В ході тривалого конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення майна, належного ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , діючи відкрито, з корисливих мотивів, підійшов до потерпілого ОСОБА_7 та наніс удар, в наслідок чого останній втратив рівновагу та впав на підлогу. В подальшому, ОСОБА_5 ривком зірвав сумку, яка знаходилася на тулубі ОСОБА_7 та відкрито заволодів речами, які знаходилися всередині, а саме: грошовими коштами в сумі 1000 грн., транспортною карткою «Київ цифровий» видана на ім`я ОСОБА_7 , яка для потерпілого матеріальної цінності не становить, посвідченням слюсаря-сантехніка видана на ім`я ОСОБА_7 , яка для потерпілого матеріальної цінності не становить, банківську карту Ощатбанк та банківською картою ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після цього, ОСОБА_5 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, тим самим завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 1000 грн.

12.07.2024 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні даного правопорушення затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

12.07.2024 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 . В ході огляду було виявлено та вилучено мобільний телефон «Redmi», чорного кольору в чохлі ІМЕІ: НОМЕР_1 .

12.07.2024 слідчим Подільського УП ГУНП в м. Києві на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України вилучене майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні.

З метою збереження речових доказів в слідства виникла необхідність накласти арешт на вказане майно.

Автор клопотання в судове засідання не з`явився, подав заяву про проведення судового розгляду без його участі, якою просив клопотання задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши доводи клопотання слідчий суддя дійшов до такого.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінально - процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З`ясовано, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0001654 від 11.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В межах вказаного кримінального провадження 12.07.2024 в порядку ст. 208 КПК затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

12.07.2024 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 . В ході огляду було виявлено та вилучено мобільний телефон «Redmi», чорного кольору в чохлі ІМЕІ: НОМЕР_1 .

12.07.2024 слідчим Подільського УП ГУНП в м. Києві на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України вилучене майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні.

Водночас з`ясовано, що клопотання про арешт майна подано в строк, встановлений ч. 5 ст. 171 КПК, тобто своєчасно.

Матеріалами клопотання доведено, що речі на які прокурор просить накласти арешт можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою їх збереження, тобто запобігання спробам їх приховування, знищення тощо (шляхом правомірного утримання органом досудового розслідування), наявні підстави для накладення на них арешту.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Отже, клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001654 від 11.07.2024 - задовольнити.

Накласти з метою забезпечення збереження речового доказу арешт на майно із заборонною користування та розпорядження ним, а саме на мобільний телефон «Redmi», чорного кольору в чохлі ІМЕІ: НОМЕР_1 , який був поміщений до спеціального пакету №SUD3092664.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1