Провадження № 1-кс/686/3245/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Хмельницької окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність прокурора Хмельницької окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги зазначила, що 22.03.2024 звернулася до Хмельницької окружної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Ознаки кримінального правопорушення убачала у тому, що 15.03.2024 зверталася до голови Красилівського районного суду Хмельницької області із зареєстрованою скаргою на дії та бездіяльність уповноважених осіб ВП № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницькоій області. 21.03.2024 з повістки Красилівського районного суду Хмельницької області про виклик до суду 18.04.2024 у справі за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, ОСОБА_3 стало відомо, її скарга станом на 21.03.2024 головою Красилівського районного суду Хмельницької області не розглядалась.

01.04.2024 ОСОБА_3 отримала лист за підписом першого заступника керівника окружної прокуратури ОСОБА_4 № 47-р, з якого їй стало відомо, що за її заявою про вчинення кримінального правопорушення від 22.03.2024, відомості до ЄРДР не вносились, з чим не погоджується.

Скаржник просить зобов`язати уповноважених осіб Хмельницької окружної прокуратури внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою від 22.03.2024.

Скаржник в судове засідання не з`явилася, однак у поданій до суду скарзі просила судовий розгляд справи провести у її відсутності. Окрім того, про час та місце розгляду скарги ОСОБА_3 повідомлена належним чином, що підтверджується її підписом на рекомендованому поштовому відправленні.

Уповноважена особа Хмельницької окружної прокуратури, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилася, однак відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Перший заступник керівника окружної прокуратури ОСОБА_5 надіслав на адресу суду повідомлення, із якого слідує, що звернення ОСОБА_3 щодо можливого вчинення головою Красилівського районного суду Хмельницької області кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України надійшло до Хмельницької окружної прокуратури 22.03.2024 та в цей же день направлено за належністю для розгляду відповідно до вимог кримінального-процесуального законодавства до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, про що було повідомлено заявника ОСОБА_3 . Крім того, у листі зазначено, що звернення ОСОБА_3 не містить достатніх об`єктивних даних, які б підтверджували реальність конкретної події кримінального правопорушення і містили його ознаки та склад.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом. Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити з таких підстав.

Із матеріалів скарги слідує, що 22.03.2024 ОСОБА_3 звернулася із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Хмельницької окружної прокуратури, яка була зареєстрована адресатом за № НОМЕР_1 .

У заяві вказувала, що 15.03.2024 звернулася до голови Красилівського районного суду Хмельницької області із скаргою на дії та бездіяльність уповноважених осіб ВП № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницької області. 21.03.2024 з повістки Красилівського районного суду Хмельницької області про виклик до суду 18.04.2024 у справі за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, ОСОБА_3 стало відомо, її скарга станом на 21.03.2024 головою Красилівського районного суду Хмельницької області не розглядалась. Убачала у зазначених діях склад злочину, передбаченого ст. 364 КК України.

22.03.2024 Хмельницькою окружною прокуратурою ОСОБА_3 було направлено листа № 50-2178ВИХ-24, яким фактично відмовлено у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР у зв`язку із тим, що заява не містить обставин, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення. Разом з тим, заяву ОСОБА_3 було направлено за належністю для розгляду до ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Відповідно до вимог Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої Наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, заяви і повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події реєструються цілодобово в чергових частинах органів поліції уповноваженими працівниками відразу після їх надходження, вносяться до журналу ЄО та інтегрованої інформаційно-пошукової системи з усіма відомостями з журналу ЄО (пункт 1 Розділу ІІІ Інструкції).

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб тягне за собою кримінальну відповідальність, передбачену ст. 364 КК України. Істотною шкодою вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Як вбачається із матеріалів скарги, викладені ОСОБА_3 обставини, зокрема щодо кримінального-правового характеру дій голови Красилівського районного суду, який, за твердженням скаржниці, не розглянув скаргу у строк, передбачений ст. 306 КПК України, не містять конкретних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення безпосередньо вищевказаною особою. У тексті заяви не зазначено відомостей, які б вказували на їх злочинний характер, а тому неможливо зробити висновок про те, що у цій заяві містилось повідомлення про вчинення злочину.

Частинами 1, 2 ст.126, ч.1 ст.129 Конституції України передбачено, що незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України, вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється; суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Законність процесуальних актів суддів, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю.

Намагання зробити це під час розгляду конкретної справи шляхом ініціювання кримінального переслідування судді у згаданому контексті є способом впливу на суд.

Тобто, процесуальна діяльність вищевказаного суб`єкта в межах його посадової дискреції не може бути підставою для його кримінального переслідування.

Підстави для дисциплінарної відповідальності судді визначені ст.106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

За наявності обґрунтованих підстав, скаржниця наділена правом ініціювати питання про притягнення судді до дисциплінарної відповідальності за допущені, на думку скаржниці, процесуальні порушення при розгляді справи.

З урахуванням викладених вище законодавчих норм щодо підстав для внесення відомостей до ЄРДР та порядку реєстрації в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші подій, заява ОСОБА_3 не містить жодних фактичних даних, які б могли вказувати на ймовірну наявність в діях голови Красилівського районного суду Хмельницької області складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, ґрунтується на власному тлумаченні скаржницею норм права, зокрема ст.214 КПК України, у зв`язку з чим не породжує передбачені ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язки уповноваженої особи Хмельницької окружної прокуратури щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З урахуванням викладеного, відсутні підстави вважати, що головою Красилівського районного суду Хмельницької області, всупереч інтересам служби, було вчинено зловживання владою або службовим становищем з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи.

Окрім того, у заяві не викладено відомостей про спричинення скаржниці істотної шкоди діями, про які вона указує.

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_3 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Хмельницької окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя