УХВАЛА

«10» червня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі:

головуючої - судді ОСОБА_2

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки, -

встановила:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19 листопада 2020 року (справа № 760/25150/20), якою задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокурату № 9 ОСОБА_4 про арешт майна в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000838 від 05 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Зокрема, в мотивувальній частині ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19 листопада 2020 року допущено описку у номері кримінального провадження, а саме: замість правильного зазначено наступний «№ ».

В судове засідання призначене на 10 червня 2024 року о 15 годині 00 хвилин, будучи належним чином повідомлені, сторони не з?явилися, заявник надав заяву у якій просив розгляд здійснити за його відсутності, заяву задовольнити.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України, неявка учасників не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно до ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про виправлення описки та матеріали справи №760/25150/20, слідчим суддею було встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Як вбачається із змісту ст. 379 КПК України, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Також, під описками слід розуміти, неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття, а саме: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, виправлення допущених у вироку та ухвалі описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

Згідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань номер кримінального провадження №0000838, дата реєстрації провадження (виділення матеріалів досудового розслідування): 05.02.2020 21:49:59 (а.с. 5).

При цьому, у другому абзаці мотивувальної частини Ухвали слідчого судді по справі №760/25150/20 від 19 листопада 2020 року зазначене номер кримінального провадження 00001838 (а.с. 73 - 74).

З врахуванням вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку що в Ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19 листопада 2020 року допущена описка, яка підлягає виправленню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 372, 379, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалила:

Клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки - задовольнити.

Виправити описку в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19 листопада 2020 року у справі № 760/25150/20 та викласти абзац другий мотивувальної частини Ухвали у наступній редакції:

«Клопотання обґрунтовується тим, що Солом`янським УП ГУ НП у місті Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000838 від 05.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.»

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано.

Суддя ОСОБА_2