Справа № 752/9632/24
Провадження по справі № 1-кс/752/4114/24
У Х В А Л А

іменем України

"17" травня 2024 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000428 від 25.02.2024, стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Допропілля Донецької області, громадянина України, неодруженого, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , остання відома адреса проживання: АДРЕСА_2 , такого що не має судимостей,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 (в режимі відеоконфереції),

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

встановив:

17.05.2024 до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_5 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000428 від 25.02.2024.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Ухвалою слідчого судді від 26.02.2024 застосований запобіжний захід у вигляді тримання ОСОБА_4 під вартою. Строк тримання продовжувався ухвалою від 19.04.2024 та спливає 25.05.2024, але завершити досудове розслідування неможливо, що пов`язано з необхідність витребування доказів, отримання висновку судової комп`ютерно-технічної експертизи, проведення слідчих експериментів за участю потерпілого та підозрюваних, необхідністю при значення судово-медичної експертизи.

Вказані слідчі (розшукові), процесуальні дії та результати експертиз мають важливе значення для кваліфікації дій підозрюваних та їх результати можуть бути використані під час судового розгляду. Дані слідчі (розшукові) та процесуальні дії не можуть бути завершені до закінчення строку тримання під вартою у зв`язку із датою, коли проведення досудового розслідування було доручено СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві.

Зазначає, що продовжують існувати ризики переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Дані ризики виключають можливість застосування менш суворого запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 та не зможуть забезпечити належний рівень гарантії доброчесності поведінки останнього, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання слідчого. Вважав, що слідчим не доведено ризиків, про які зазначено у клопотанні. Просив врахувати відомості про особу його підзахисного, який має постійне місце проживання, раніше несудимий, має цивільну дружину, на його утриманні перебувають батьки похилого віку, які є такими, що мають інвалідність. Заявив клопотання про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу із тримання під вартою на домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника. Вказав на те, що він не має наміру переховуватися. Він орендував квартиру у Києві, де проживав із дівчиною. Просить змінити запобіжний захід та звільнити його з-під варти, оскільки йому треба працювати.

Вирішуючи клопотання слідчого та сторони захисту, заслухавши доводи прокурора та сторони захисту, дослідивши надані до клопотань матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Дане клопотання з урахування вимог п.1 ч.2 ст.132 КПК України подано до Голосіївського районного суду м. Києва в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування - слідче управління ГУ НП у м. Києві.

Розгляд клопотання згідно з вимогами ч.2 ст.184КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Відповідно до вимог п. 1-5 ч. 1 та ч. 3 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду».

Відповідно до ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно зі ч.3 с. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України. Відповідно до ч.4 вказаної статті прокурор, слідчий повинні довести, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також зазначити про обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Так, з долучених до клопотання матеріалів слідчим суддею встановлено, що 25.02.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.02.2024 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.04.2024.

12.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Постановою керівника Печерської окружної прокуратури м. Києва від 18.04.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 25.05.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.04.2024 підозрюваному ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 25.05.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.04.2024 підозрюваному ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком до 25.05.2024.

Постановою першого заступника керівника Київської міської прокуратури від 29.04.2024 проведення подальшого досудового розслідування у кримінальному провадженні доручено слідчому управлінню Головного управління Національної поліції у м. Києві після чого матеріали були передані до відповідного слідчого органу.

16.05.2024 ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування до п`яти місяців.

В ході досудового розслідування встановлено, що 24.02.2024, приблизно о 23 год, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_7 , перебуваючи біля ресторану «Бругге», що розташований адресою: АДРЕСА_3 , де попередньо відпочивали та вживали спиртні напої, в цей час до них підійшов ОСОБА_8 та попросив цигарку. На тлі раптово виниклих неприязних стосунків між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 відбувся словесний конфлікт оскільки останній, як здалося ОСОБА_4 , некоректно до них звернувся. Вказаний конфлікт втрутився батько ОСОБА_8 - ОСОБА_9 , який намагався заспокоїти останніх.

В ході вказаного конфлікту у ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник злочинний умисел на спричинення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, нанесли декілька ударів кулаками в область обличчя ОСОБА_8 , внаслідок чого останній втратив рівновагу та впав на землю. У той час коли ОСОБА_9 намагався втрутитись у бійку, ОСОБА_7 наніс один удар кулаком правої руки в область обличчя останнього, внаслідок чого він впав на землю.

У подальшому, ОСОБА_9 піднявся на ноги та намагався допомогти ОСОБА_8 підвестися, який в той час лежав на землі, але ОСОБА_4 разом із ОСОБА_7 , діючи групою осіб, будучи об`єднаними єдиною метою, реалізуючи злочинний намір, переслідуючи мотиви раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_9 , використовуючи свою численну перевагу, діючи з прямим умислом, направленим на нанесення тяжких тілесних ушкоджень останньому, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 наніс декілька ударів кулаками в обличчя ОСОБА_9 , внаслідок чого він впав на землю, а ОСОБА_7 наніс один удар кулаком в область обличчя лежачому на землі ОСОБА_9 , після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_7 залишили місце події, залишивши непритомного ОСОБА_9 на землі.

Від вказаних ударів ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ, забій головного мозку з формуванням субдуральних нашарувань над правою півкулею. Перелом правої тім`яної та лобної кісток з переходом на основу черепа у передню черепну ямку справа. Набряк головного мозку.

Повідомлена ОСОБА_4 підозра ґрунтується на зібраних в ході досудового розслідування доказах, а саме: протоколі огляду місця події, протоколах допиту свідків ОСОБА_10 ОСОБА_11 та потерпілого ОСОБА_8 , протоколах пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, довідці № 106 з КНП «Київська міська клінічна лікарня № 17» від 24.02.2024, протоколі огляду відеозапису від 25.02.2024.

Слід враховувати, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, тому суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів, визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження. При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

Проаналізувавши та оцінивши вищезазначені докази, що додані слідчим до клопотання, слідчий суддя вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, оскільки доводять факти та обставини, що можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч.5 ст.199 КПК України).

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених пунктами 1,3 частини 1 статті 177 КПК України, у кримінальному провадженні № 0000428 від 25.02.20248, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.

На переконання слідчого судді, ймовірність переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється є тяжкими злочином та передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років, що підвищує ризик переховування від органів досудового розслідування та суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Поряд з цим слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 зареєстрований у с. Спаська-Михайлівка Донецької області, яке на даний час є тимчасово-окупованою територією, до взяття під варту офіційно не працював. Даних про те, де саме він проживав у м. Києві суду не надані. Дані щодо батьків, місця їх проживання, стану їх здоров`я також суду не надані. Все ці обставини, доводяться лише словами підозрюваного. Також слідчий суддя ставиться критично до даних про наявність місця проживання у м. Києві. Наданий стороною захисту договір оренди від 18.07.2023 судом, не може свідчити, що у підозрюваного є постійне місця проживання.

Таким чином соціальні зв`язки підозрюваного, їх міцність стороною захисту не доведена.

Наведені вище обставини в сукупності дають підстави дійти висновку щодо існування ризику вчинення підозрюваним дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду.

На думку слідчого судді, продовжує існувати і ризик незаконного впливу на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, який ґрунтується на зацікавленості підозрюваного у відверненні негативних наслідків, спричинених притягненням його до кримінальної відповідальності. Варте уваги і те, що після набуття статусу підозрюваного ОСОБА_4 стала відома інформація про свідків та інших учасників кримінального провадження, якою він може скористатися для впливу на них.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід також враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 КПК України.

В свою чергу, частиною 11 ст.615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Так, відповідно до п.16 ч.1 ст.7 КПК України, безпосередність дослідження показань є загальною засадою кримінального провадження та повинна застосовуватися за загальним правилом, можливість використання показань, зафіксованих за допомогою технічних засобів відеофіксації, передбачена ч. 11 ст. 615 КПК України, застосовується лише як виключення. При цьому, показання свідків, безпосередньо досліджені в суді, мають пріоритет над показаннями, отриманими у порядку ч. 11 ст. 615 КПК України.

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає підтвердженою наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного.

Прокурор та слідчий довели, що продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою, пов`язане з вищезазначеними ризиками, а вказані стороною обвинувачення обставини, зокрема необхідність витребування доказів, отримання висновку судової комп`ютерно-технічної експертизи, проведення слідчих експериментів за участю потерпілого та підозрюваних, необхідністю при значення судово-медичної експертизи, є такими, що об`єктивно унеможливлюють завершення досудового розслідування у межах строку дії запобіжного заходу, зокрема з тих підстав, що тривають слідчі дії, а строк досудового розслідування продовжений до 25.07.2024.

Вказані ризики виправдовують втручання та обмеження прав і свободи підозрюваного.

Так, відповідно до вимог ст. 201 КПК України під час досудового розслідування сторона захисту має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу, а суд зобов`язаний його розглянути за правилами, передбаченим ст. 193 КПК України і задовольнити, якщо прокурор не спростує доводів клопотання за наведених у ньому обставин

Розглядаючи клопотання сторони захисту, слідчий суддя відхиляє доводи, що наведені захисником оскільки вважає, що міцність соціальних зв`язків, як і наявність постійного місця проживання ОСОБА_4 є недоведеними.

Окрім того, досудове розслідування не завершене та сторона обвинувачення збирає докази. Так, сплив певного часу після того, як був затриманий підозрюваний, може свідчити про те, що заявлені стороною обвинувачення ризики зменшились, але таких відомостей під час розгляду клопотань в судовому засіданні зокрема і стороною захисту не надано.

Оцінивши надані стороною захисту доводи у доведення вимог клопотання, слідчий суддя не вважає їх достатніми та переконливими для зміни запобіжного заходу на домашній арешт.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є таким, що підлягає задоволенню, та строк тримання ОСОБА_4 під вартою підлягає продовженню на 60 днів, в межах строку досудового розслідування. Сукупний строк запобіжного заходу у такому разі також не буде перевищувати 12 місяців, що відповідає вимогам п.2 ч.3 ст. 197 КПК України.

На підстав викладеного, керуючись ст. 131, 132, 176-178, 179, 193-194, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 липня 2024 року включно.

Стороні захисту відмовити у задоволені клопотанні про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_5 .

Ухвалу направити на виконання до ДУ "Київський СІ", копію вручити прокурору, підозрюваному та захиснику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено 21.05.2024 о 17 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1