Справа № 754/2124/24
У Х В А Л А

Іменем України

15 лютого 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 13.02.2024, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України,

ВСТАНОВИВ :

14 лютого 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 13.02.2024, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, а саме транспортного засобу - автомобіля марки «Mercedes-Benz» білого кольору державний номерний знак НОМЕР_1 , та ключа від вказаного автомобіля із чорною рукояткою із написом «YMOS».

Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на те, що у провадженні ВД Деснянського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000129 від 13.02.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Згідно клопотання прокурора, 13 лютого 2024 року близько 09 год. 45 хв. за адресою: м.Київ, вул. Братиславська, 11, було виявлено транспортний засіб автомобіль марки «Mercedes-Benz» білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , за кермом якого знаходився ОСОБА_4 , який пред`явив документи для перевірки у застосунку «Дія», зокрема свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу с/н НОМЕР_2 від 09.02.2013, а саме транспортного засобу марки «Mercedes-Benz», модель «108 DKA», колір білий, державний номерний знак НОМЕР_1 , власник вказаного транспортного засобу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер транспортного засобу: НОМЕР_3 . Вказаний транспортний засіб мав ознаки підробки ідентифікаційних номерів кузова.

Під час огляду місця події 13 лютого 2024 року по вул. Братилсавській 11, в м.Києві старшим дізнавачем ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 було виявлено та вилучено: транспортний засіб - автомобіль марки «Mercedes-Benz» білого кольору державний номерний знак НОМЕР_1 , та ключі від запалу вказаного автомобіля із чорною рукояткою із написом «YMOS».

В подальшому, постановою старшого дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві від 13 лютого 2024 року вилучене в ході огляду місця події, а саме автомобіль та ключ від нього визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000129 від 13.02.2024, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Прокурор клопоче про накладення арешту на вилучені транспортний засіб та ключ від нього з метою збереження речових доказів.

Прокурор судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином, подала до суду заяву про розгляд клопотання у її відсутність, в якій клопотання підтримала, та просила його задовольнити за наведених в ньому підстав.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Клопотання прокурора відповідає вимогам ч. 2 ст.171 КПК України та подане в строк, передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

В судовому засіданні встановлено, що ВД Деснянського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 13.02.2024, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Під час огляду місця події по вул. Братиславській, 11 в м. Києві 13 лютого 2024 року старшим дізнавачем ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 виявлено та вилучено автомобіль марки «Mercedes-Benz» білого кольору державний номерний знак НОМЕР_1 , та ключі від вказаного автомобіля із чорною рукояткою із написом «YMOS».

Транспортний засіб автомобіль марки «Mercedes-Benz» білого кольору державний номерний знак НОМЕР_1 , поміщено на спеціальний майданчик ГУНП у м.Києві, за адресою: м.Київ, вул. Гната Хоткевича, 20; ключі від вказаного автомобіля із чорною рукояткою із написом «YMOS», поміщені до спецпакету № PSP 1216829, який зберігається при матеріалах кримінального провадження №0000129 від 13.02.2024.

Постановою старшого дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 13 лютого 2024 року вилучений в ході огляду місця події автомобіль та ключ від нього, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000129 від 13.02.2024, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Прокурор клопоче про накладення арешту на вилучене в ході огляду майно з метою збереження речових доказів.

Вирішуючи питання про накладення арешту на майно, яке зазначене в клопотанні прокурора, слідчий суддя враховує вимоги, передбачені ч.2 ст.173 КПК України, та приходить до висновку, що існують правові підстави для арешту майна, є можливість використання його як доказу у кримінальному провадженні, оскільки воно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України

При цьому, з огляду на положення ч.ч.1, 3 ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, і у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить об`єктивному встановленню обставин кримінального провадження.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, зазначеного у клопотанні прокурора, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

За таких підстав клопотання прокурора підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 13.02.2024, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт, з метою збереження речових доказів, на:

- транспортний засіб - автомобіль марки «Mercedes-Benz» білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який зберігається на спеціальному майданчику ГУНП у м. Києві, за адресою: м.Київ, вул. Гната Хоткевича, 20;

- ключ запалу від транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , із чорною рукояткою із написом «YMOS», який зберігається при матеріалах кримінального провадження №0000129 від 13.02.2024.

з забороною їх відчуження, розпорядження, користування та вчинення будь-який реєстраційних дій.

Ухвалу слідчого судді направити прокурору для виконання, володільцю майна до відома.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя -