Справа № 947/5068/24
Провадження № 1-кс/947/1965/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Одеса ОСОБА_3 , старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене з заступником керівника Київської окружної прокуратури м. Одеса ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, громадянина України, освіта вища, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, заступника директора Департаменту комунальної власності Одеської міської ради начальника управління приватизації та оцінки комунального майна, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні СУ ГУНП в Одеській області знаходяться матеріали досудового розслідування внесені до ЄРДР за № 0000010 від 12.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, в рамках якого ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Слідча звернулася до суду з клопотанням, про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення та неможливістю запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Прокурор та слідча в судовому засіданні підтримали клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та достатніми для його застосування до підозрюваного.

Захисник заперечував на задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри, відсутність ризиків, стан здоров`я та особу підозрюваного, перебування на утриманні осіб, які потребують догляду, а також непомірний розмір застави, та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, у вигляді особистого зобов`язання або передати на поруки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , підозрюваний погодився з думкою захисника.

В судовому засіданні ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , повідомивши, що їм відомо у вчинені якого правопорушення підозрюється ОСОБА_6 , яке передбачено покарання за його вчинення, зрозумілі обов`язки поручителя та наслідки їх невиконання, право на відмову від взятих на себе зобов`язань та порядок реалізації такого права, позитивно охарактеризувавши підозрюваного, та просили передати його на поруки.

Від підозрюваного скарг на незаконні дії відносно нього з боку працівників органів досудового розслідування не надходили, інших заяв та клопотань не було.

Вивчивши клопотання та надані суду матеріали, вислухавши думки учасників, приходжу до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, належить прийняти до уваги п. 57 рішення ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» від 29 серпня і 24 жовтня 1997 року, згідно до якого наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа, ймовірно, вчинила правопорушення.

А також рішення ЄСПЛ по справі «Мюрей проти сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, в якому зазначено, що факти, які породжують підозру, не обов`язково мають такий саме рівень з`ясовності, який потребується на пізнішому етапі кримінального провадження, тобто факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку.

Приймаючи до уваги дані, які містяться в наданих суду матеріалах, зокрема, в показах свідків, протоколі огляду, протоколі затримання та освідування підозрюваного, вважаю доведеним у судовому засіданні прокурором наявність обґрунтованої підозри в скоєнні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Враховуючи, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення по якому продовжується проведення необхідних слідчих дій, вважаю, що ці обставини свідчать про можливість з боку підозрюваного незаконно впливати на свідків та знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

В зв`язку з викладеним, вважаю ризики, передбачені п. 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, доведеними.

Враховуючи, в сукупності, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання винуватим, обґрунтованість підозри та наявність зазначених ризиків, вважаю що прокурором під час розгляду клопотання надані матеріали (докази), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам. З зазначених підстав, вважаю, що клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, а також клопотання захисника ОСОБА_5 та ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді особистої поруки, задоволенню не підлягає.

Крім того, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистості, визначеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладених в п.35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції».

В зв`язку з викладеним, вважаю, що в даній кримінальній справі, на час вирішення вказаного питання, з урахуванням викладених в ухвалі обставин кримінального провадження, суспільний інтерес переважає над особистим інтересом підозрюваного.

Відповідно до практики ЄСПЛ, зокрема правової позиції, викладеній в п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України, вирішуючи питання щодо можливості застосування інших запобіжних заходів відносно підозрюваного, зважаючи на обґрунтованість підозри та наявність вказаних ризиків, та приймаючи до уваги відсутність фактичних даних, які свідчать про зміну цих ризиків, суд вважає неможливим запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України - не має.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, те що вказаний злочин вчинено без застосування насильства чи погрози його застосування, та відсутні наслідків у вигляді загибелі людини, вважаю необхідним визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

В контексті справи «Mangouras v. Spain» (рішення від 28.09.2010р., заява №12050/04) зазначається, що ЄСПЛ визнано законними та обґрунтованими дії національних судів щодо обрання підозрюваному розміру застави, який значно перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, тощо, беручи до уваги особливий характер справи заявника та шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, та зазначено, що навіть якщо сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Тобто, положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

З урахуванням особи підозрюваного, його віку та стану здоров`я, наявності даних, щодо його майнового стану, а також, обставин злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 , зокрема, корисливий характер вчиненого кримінального правопорушення, вважаю, що вказані обставини свідчать про виключний випадок та неможливість забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків заставою, у межах розміру, визначеному для особи підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину.

В зв`язку з викладеним вбачається, що підозрюваному ОСОБА_6 необхідно визначити розмір застави, у більш великому розмірі ніж передбаченому для осіб підозрюваних у вчиненні тяжкого злочину і зазначений ч.5 ст.182 КПК України, у розмірі 331 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1002268 гривень, зважаючи, що визначений розмір застави, буде з одного боку утримувати обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого боку, не перетворить обраний запобіжний захід на безальтернативне ув`язнення і повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Вважаю необхідним, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки: не відлучатися з м.Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні, визначеними слідчим; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ст. 209 КПК України, при визначенні часу затримання ОСОБА_6 належить прийняти протокол його затримання, згідно якому він був затриманий 07.02.2024 року.

На підставі встановленого, керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 , а також ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді особистої поруки відмовити.

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» в рамках строку досудового розслідування строком на 60 днів, та обчислювати з дня затримання ОСОБА_6 , тобто з 07.02.2024 року до 06.04.2024 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 331 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1002268 (один мільйон дві тисячі двісті шістдесят вісім) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, строком до 06.04.2024 року:

- не відлучатися з м.Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні, визначеними слідчим;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, неявки підозрюваного за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді без поважних причин, чи порушення підозрюваним обов`язків, застава звертається в дохід держави і вирішується питання про застосування застави в більшому розмірі, або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування, до 06.04.2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1