Справа № 639/3623/24
Провадження № 1-кс/639/815/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові скаргу ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності уповноважених осіб Харківської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням ОСОБА_3 від 18.06.2024 про корупційне кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

21.06.2024 на розгляд слідчому судді Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності уповноважених осіб Харківської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням ОСОБА_3 від 18.06.2024 про корупційне кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги зазначено, що 18.06.2024 о 09:30 ОСОБА_3 звернувся до прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області, як викривач, з повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення, в якому повідомив про вчинення дій з ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України, які вчинені посадовою особою Височанської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_4 , шляхом привласнення комунального майна у вигляді земельної ділянки.

Скаржник ОСОБА_3 зазначає, що в порушення вимог ст. 214 КПК України відомості за його повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, про початок досудового розслідування йому не повідомлено та витяг з ЄРДР не надано.

Таким чином, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України скаржник ОСОБА_3 оскаржує бездіяльність уповноважених осіб Харківської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його повідомленням від 18.06.2024 про вчинення корупційного кримінального правопорушення.

У судове засідання, призначене на 04.07.2024 о 12:00, скаржник ОСОБА_3 не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом направлення повідомлення про виклик на його номер телефону, який зазначено у матеріалах справи.

В поданій скарзі від 21.06.2024 ОСОБА_3 зазначає, що він не заперечує проти розгляду цієї скарги без його участі.

У судове засідання прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином.

03.07.2024 на адресу суду надійшов лист за підписом заступника керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 від 02.07.2024 № 62-647-24, в якому він просить розглянути скаргу без участі прокурора.

Проти задоволення скарги прокуратура заперечує та повідомляє, що заяву ОСОБА_3 від 18.06.2024 про можливе вчинення кримінального правопорушення посадовою особою Височанської селищної ради Харківського району Харківської області, окружною прокуратурою розглянуто та на адресу заявника 19.06.2024 за вихідним номером № 62-647-24 направлено письмову відповідь. У вказаній заяві ОСОБА_3 від 18.06.2024 відсутні відомості, які б вказували на наявність складу кримінального правопорушення, у зв`язку з чим відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність прокурора у судовому засіданні не є перешкодою для розгляду цієї скарги.

Вивчивши доводи скарги та оцінивши надані письмові докази в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, в силу вимог частин 1 та 2 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Судовим розглядом встановлено, що 18.06.2024 ОСОБА_3 звернувся до Харківської окружної прокуратури Харківської області із повідомленням про корупційне кримінальне правопорушення, в якому зазначив, що громадянин ОСОБА_4 , обіймаючи посаду першого заступника селищного голови, отримав у приватну власність, через незаконне рішення Височанської селищної ради, земельну ділянку розміром 0.15 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, яка повинна була належати Височанській територіальній громаді Харківської області, і на той час не перебувала на балансі утвореної 12.06.2020 вказаної громади. Приблизна оціночна вартість зазначеної земельної ділянки близько 400000 гривен.

Заявник ОСОБА_3 зазначає, що громадянин ОСОБА_4 , використовуючи свої владні повноваження і можливості вчинив дії, що мають ознаки злочину визначеного ч. 1 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України, а саме: незаконно вилучив на свою користь комунальне майно територіальної громади у вигляді земельної ділянки розміром 0.15 га.

На повідомлення ОСОБА_3 від 18.06.2024 листом першого заступника керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 № 62-647-24 від 19.06.2024 надано відповідь про те, що його звернення від 18.06.2024 розглянуто, підстав для втручання з боку окружної прокуратури не встановлено. У вказаній відповіді ОСОБА_3 повідомлено, що його звернення за своїм змістом та суттю не є повідомленням про кримінальне правопорушення, оскільки не містить жодних конкретних даних про його вчинення.

Аналізуючи зміст повідомлення ОСОБА_3 від 18.06.2024 про корупційне кримінальне правопорушення встановлено, що воно не містить достатніх відомостей та інформації про вчинене корупційне кримінальне правопорушення.

Натомість, за своєю суттю це повідомлення містить припущення заявника ОСОБА_3 про ймовірне вчинення кримінального правопорушення посадовою особою органу місцевого самоврядування, яке ґрунтується лише на суб`єктивному сприйнятті обставин, викладених у вказаному повідомленні.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зі змісту повідомлення ОСОБА_3 від 18.06.2024 не вбачається достатніх об`єктивних відомостей та конкретних фактів щодо наявності ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

Такий зміст повідомлення не містить конкретних відомостей, які б однозначно свідчили про вчинення кримінально-караного діяння і не є в розумінні вимог статті 214 КПК України повідомленням про вчинення злочину.

Зазначені обставини позбавляють орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана, в тому числі, для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З урахуванням викладеного, доводи скарги ОСОБА_3 є необґрунтованими та безпідставними, у зв`язку з чим у задоволенні цієї скарги необхідно відмовити на підставі п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 214, 303-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 про оскарження бездіяльності уповноважених осіб Харківської окружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням ОСОБА_3 від 18.06.2024 про корупційне кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1