Справа № 204/2814/24
Провадження № 1-кс/204/887/24
УХВАЛА

Іменем України

08 квітня 2024 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

адвоката - ОСОБА_3 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань того ж суду в м.Дніпро, заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід суду при розгляді клопотання слідчого про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000262,-

встановив:

До суду надійшла заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід суду при розгляді клопотання слідчого про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000262. В обгрунтвання клопотання зазначено,що Мене викликав слідчий суддя Красногвардійського районного суду .Дніпропетровська ОСОБА_5 , у справі N? 204/2814/24, яка внесенома в ЄРДР від 12.03.2024 року за N? 0000262, щодо розгляду клопотання про накладання арешту на речі і предмети, які були вилучені за місце проживання мого підзахисного ОСОБА_4 . Однак, ознайомившись з матеріалами справи, було виявлено істотне порушення приписів процесуального права, в тім числі права на законний і не упереджений судовий розгляд. У даному кримінальному провадженні була штучно створена вибіркова підсудність, а прокурори і слідчі фактично самостійно визначаються куди їм «краще» звернутись з клопотаннями, наприклад, про обрання запобіжного заходу, або ж про надання дозволів на проведення обшуків, та інших заходів на досудовому слідстві. Згідно до хронологічних обставин даного кримінального провадження: - 12 березня 2024 року, старший слідчий в особливо важливих справах СУ ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_6 складає письмову заяву про вчинення кримінального правопорушення від заявника - ОСОБА_7 - 12 березня 2024 року, слідчими СУ ГУНП в Дніпропетровській області були внесені відомості в ЄРДР за N? 0000262, про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 189 КК України, за заявою ОСОБА_7 , про те що 11 березня 2024 року, в приміщенні автомийки під назвою «47 атмосфер», розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , група осіб із застосуванням фізичного насильства потребували з нього неіснуючий борг в суммі14 000 доларів США. 12.03.2024 року, начальником відділу СУ ГУНП - ОСОБА_8 надано доручення про проведення досудового розслідування старшому слідчому в особливо важливих справах СУ ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_6 12.03.2024 року, заступником керівника прокуратури області визначено групу прокурорів серед яких сім працівників обласного апарату і старшим визначено прокурора відділу обласної прокуратури ОСОБА_9 13 березня 2024 року, прокурор ОСОБА_9 незаконно виносить постанову про визначення територіальної підслідності у даному провадженні за ВП N?6 ДМУ ГУНП в області, мотивуючи що ніби злочин було вчинено на території Чечелівського района міста Дніпро. Однак навіть дана обставина не відповідає дійсності, так, як злочин вимагання є не матеріальним а формальним складом правопорушення і вважається закінченим з моменту пред?явлення незаконних вимог матеріального характеру, пов?язаних з погрозою. 13 березня 2024 року, заступник Головного управління - начальник СУ НП ГУ в області ОСОБА_10 , виносить незаконну постанову про створення слідчої групи, в яку включено 2 слідчих СВ ВП?6 і 13 слідчих СУ ГУ НП в області, а старшого групи визначає слідчого СВ ВП N?6 капітана поліції ОСОБА_11 . Таким чином, незважаючи, що практично всі слідчі дій виконувались і виконуються СУ ГУНП, прокурор ОСОБА_12 і Начальник СУ ОСОБА_10 , своїми постанови штучно змінили підсудність при зверненні до слідчих суддів з клопотаннями про забезпечення заходів кримінального провадження, замість зверненням з клопотаннями до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська, за територіальною юрисдикцією якого розміщений орган досудового розслідування СУ ГУ НП в області, фактично подавились клопотання про забезпечення заходів кримінального провадження до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська. При цьому, жоден із суддів Красногвардійського районного суду, які виступали в якості слідчого судді у даному провадженні, незважаючи на явне і очевидне порушення підсудності у даному провадженні, виносили ухвали на користь сторони обвинувачення, задовольняючи всі подані клопотання в повному обсязі. Таким чином, істотно порушені засади правосуддя, щодо підсудності даної справи і її законного розгляду неупередженим судом. Під підсудністю розуміється сукупність юридичних ознак кримінального правопорушення (місце його вчинення, зв?язок кримінальних правопорушень між собою і їх співвідношення за тяжкістю та часом учинення та деяких ознак самого кримінального провадження, згідно з якою кримінальний процесуальний закон визначає, який суд має право і зобов?язаний здиснювати щодо конкретного кримінального правопорушення кримінальне провадження по суті, провадження з перегляду судового рішення чи розгляду клопотань і скарг на досудовому розгляду За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним із проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб?єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правочинний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне. За загальним правилом визначення територіальної підсудності, кримінальне провадження здійснюється в тому суді, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. Згідно положень ст. 38 КПК України визначені органами досудового розслідування і чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів. Слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать. Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ. Такий висновок узгоджується й з позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22.04.2020 року у справі N487/7605/19 (N51-1901впс20) та від 13.05.2020 року у справі N643/7208/20 (N? 51-2272впс20). Саме судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування на законних на те підставах, а в даному випадку органом розслідування фактично виступає СУ ГУ НП в Дніпропетровській області за процесуальним керівництвом обласної прокуратури. Положеннями ст. 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного у кримінальному провадженні. До таких обставин, зокрема, належить наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, судді або присяжного. Статтею 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов?язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об?єктивності та неупередженості розгляду справи Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб?єктивним та об ективним критеріями. Відповідно до суб?єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з обєктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У даній справі, що розглядаються, наявні обставини, які свідчать про відсутність безсторонності суду, адже правило підсудності є фундаментальною підставою для розгляду будь-якої справи, але в даному провадженні воно ігнорується суддями. Згідно з ч. 1. ст. 1 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом. Стаття 2 цього Закону передбачає що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов?язковість яких надана Верховною Радою України. Таким чином, кожен громадянин має право не на будь-який, а на справедливий судовий розгляд і не будь-яким, а безстороннім судом. За положеннями п. 1 ч. 7 ст. 56 вказаного Закону суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства. Судді мають неухильно дотримуватися засад кримінального провадження, закріплених ст. 7 КПК України, маючи на увазі, що їх порушення дає об"єктивні підстави для сумніву у неупередженості та безсторонності суду. Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, адже недотримання правил підсудності є очевидною і достатньою підставою щодо неупередженості та безсторонності будь-якого суду. Враховуючи викладене, просив задовольнити відвід всім суддям Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська.

В судовому засіданні адвокат підтримав заяву, просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладенні у заяві про відвід.

Вислухавши адвоката, дослідивши заяву про відвід, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Згідно ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст.80 КПК України, розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Наведені в заяві адвоката ОСОБА_3 підстави відводу всім суддям Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська не вказують на наявність обґрунтованих обставин, які можуть викликати сумніви у неупередженості або необ`єктивності суддів, а тому вони не можуть бути підставою для відводу суддів у розумінні статті 75 КПК України. Ознак зацікавленості суддів, які викликають сумнів в неупередженості під час розгляду даної заяви не встановлено. Отже, наведені доводи, не дають об`єктивних підстав для того, щоб поставити неупередженість суддів під сумнів. На інші підстави для відводу слідчого судді заявник не посилався.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід суду при розгляді клопотання слідчого про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000262є не вмотивованою, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 80, 81, 110 КПК України, -

постановив:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід суду при розгляді клопотання слідчого про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000262- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1