"14" червня 2024 р. Справа № 363/2861/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження №0000794, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частинною першою статті 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Миколаєва, військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, зі слів: одружений, має на утриманні сина 2009 року народження,

ВСТАНОВИВ:

14.06.2024 слідчим суддею отримано вказане клопотання, яке відповідає вимогам статті 184 КПК, та у його обґрунтування зазначено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження №0000794 від 11.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 263 КК України.

Як зазначено у клопотанні, під час проходження військової служби ОСОБА_5 повинен, окрім іншого, керуватися вимогами статей 11, 12, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та статей 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, які вимагають від нього свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, постійно бути зразком високої культури, скромності і витримки, берегти військову честь, захищати свою і поважати гідність інших людей, поводитися з гідністю і честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків. Досудовим розслідуванням встановлено, що у порушення вимог законодавства України, яким регулюється порядок поводження з вогнепальною зброєю і боєприпасами, у тому числі Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 576 від 12.10.1992, Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України, затвердженого Постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992 № 2471-XII, ОСОБА_8 , діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, тобто передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків, узяв автомат АКС-74, з наявним на ньому позначенням у вигляді номеру 2938881, калібру 5.45х39 мм., та придатним для стрільби та в подальшому поклав до власної сумки, тим самим, у порушення пунктів 1, 2, 3, 6, 9, 15 Положення, незаконно придбав шляхом знайдення вказаної вогнепальної зброї, після чого направився до адреси свого фактичного мешкання, чим вчинив носіння вказаної вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, та розпочав незаконне зберігання до тих пір, до моменту вилучення у ході проведення невідкладної слідчої дії обшуку 12.06.2024.

12.06.2024 слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури ОСОБА_9 , відповідно до статей 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 263 КК України, яке з дотриманням вимог статті 278 КПК України, цього ж дня, тобто 12.06.2024, вручено ОСОБА_5 .

Підозра ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протокол обшуку; протоколами допитів свідків; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом допиту підозрюваного; висновок експерта №CE-19/111-24/34974-БЛ, та іншими доказами в їх сукупності.

В обґрунтування доводів щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України слідчим зазначено про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме:

підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, тому підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує, у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, з метою уникнення покарання за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження які визначені у статті 2 КПК України;

підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків, у тому числі здійснюючи стосовно останніх насильницькі дії, оскільки останні надали та можуть надати органу досудового розслідування беззаперечні показання, що підтверджують причетність останнього до вчинення вказаного кримінального правопорушення. Слідчий зауважує, що свідки у даному кримінальному провадженні, не допитані безпосередньо в суді та їх покази містять істотне значення в даному кримінальному провадженні, тому підозрюваний з метою уникнення від кримінальної відповідальності може умовляннями та/або погрозами переконати останніх давати неправдиві покази щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. Ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень статті 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до частини четвертої статті 95 КПК України. Ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом;

підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки на момент повідомлення про підозру та звернення до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу, останній не має офіційного місця роботи, тим самим в останнього відсутні законні джерела доходів до існування. Також, підозрюваний, виконуючи бойові завдання в складі свого підрозділу має доступ до зброї на бойових позиціях в умовах воєнного стану, що само по собі утворює реальний ризик вчинити кримінальне правопорушення із застосування зброї.

У зв`язку із зазначеним у клопотанні, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави, при цьому, на думку слідчого, застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із обмеженням свободи, не виключається ризик вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, зазначивши, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, враховуючи характеристику за місцем служби, згідно якої, ОСОБА_5 не повернувся без поважних причин до військової частини і як наслідок, його увільнено з займаної посади, припинено виплати та зараховано у розпорядження командира, проте він не перебуває за місцем дислокації військової частини, а перебував за місцем проживання. Вказав, що підозрюваний після сварки з дружиною та вчинення насильницьких дій щодо неї, залишив фактичне місце проживання. Під час сварки з дружиною будучи ініціатором конфлікту, був агресивним, застосовував зброю, на що також вказують свідки, які судом не допитані та на яких підозрюваний може чинити вплив.

Підозрюваний, не заперечуючи обставин, викладених у клопотання щодо вчинення ним злочину, водночас, заперечував щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати домашній арешт, зазначивши, що бажає укласти контракт та служити на «Донбасі».

Захисник підозрюваного, не погоджуючись із клопотанням про обрання

ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважала достатнім застосувати до нього домашній арешт, оскільки вчинення ОСОБА_5 інкримінованого злочину, не пов`язано із військовою службою та домашнім насильством, що було передумовою вчинення злочину, передбаченого частиною першою статті 263 КК України. Вважає, що ризики, зазначені у клопотанні, є припущенням, оскільки ОСОБА_5 раніше не судимий, відсутні докази щодо вчинення ним інших кримінальних правопорушень та ухилення від органу досудового розслідування і під час обшуку у нього вилучено усі докази. Також захисник не погоджується із часом затримання ОСОБА_5 , що зазначений у протоколі затримання особи, оскільки його було затримано раніше, вказуючи, що це може бути час отримання повідомлення про злочин, час початку обшуку у житлі, при цьому захисник не зазначила та не надала доказів конкретного часу затримання

ОСОБА_5 , який у судовому засіданні зазначив, що не пам`ятає обставин затримання, зокрема часу та місця, оскільки вжив пляшку «віски», а прийшов до тями, будучи у кайданках, після третьої години ночі.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження №0000794, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 263 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як зазначено у витягу з ЄРДР, у короткому викладі обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, 11.06.2024 до ЧЧ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що під час відпрацювання виклику екіпажу поліції «Зміна 15» було виявлено ОСОБА_5 , у якого виявлено автоматичну зброю.

Так, згідно рапорту чергового ОСОБА_10 від 12.06.2024, 11.06.2024 о 21:38 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 11.06.2024 о 21:38 за адресою: АДРЕСА_3 приїхали на виклик з приводу домашнього насильства було затримано гр-на ОСОБА_5 заявник ОСОБА_11 . 11.06.2024 о 21:59:21 прибула зміна-37 ТВП Д/Н 1866 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області та 12.06.2024 о 01:06:34 підтверджено виконання прибувши на місце події було складено омп вилучено автоматичну зброю та магазини до нього.

Згідно рапорту інспектора ОСОБА_12 , він 11.06.2024 о 20:29 отримав виклик про домашнє насильство та прибувши на місце, поспілкувавшись із ОСОБА_13 , остання повідомила, що у будинку може знаходиться зброя та боєприпаси співмешканця ОСОБА_5 , після чого було викликано СОГ Вишгородського РУП.

Про виклик 11.06.2024 о 20:29 за адресою: АДРЕСА_2 , щодо домашнього насильства також зазначено у рапорті поліцейського ОСОБА_14 . Крім цього, у рапорті зазначено, що заявник, який не назвався, повідомив, що чоловік побив жінку ОСОБА_13 , зі слів має зброю (військовий) потрібна ШМД, більше інформації не надав, кинув слухавку. При передзвонюванні вдалося встановити, що чоловік побив свою дружину, розсік брову, зі слів він військовий та самовільно залишив в/ч. О 20:36, прибувши на місце події, було виявлено потерпілу з тілесними ушкодженнями (розбита брова, вров на лиці, синці на шиї та руках), свідки вказали, що кривдник знаходиться неподалік та його було виявлено по АДРЕСА_4 , у нетверезому стані, при спілкуванні вів себе агресивно, погрожував фізичною розправою, чинив опір. До даного громадянина, згідно статті 45 ЗУ «Про Національну поліцію» було застосовано спеціальний засіб кайданки. Ним виявився ОСОБА_5 та його було доставлено до Вишгородського РУП.

Згідно протоколу обшуку, 11.06.2024, у період часу з 23:23 до 03:31, слідчим слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_15 , у відповідності до статей 104-106, 233, 234 КПК України, за згодою власника житлового приміщення ОСОБА_13 , у присутності понятих та інших осіб, в тому числі ОСОБА_5 , який відмовся від підписання протоколу, спеціаліста-криміналіста, оперуповноваженого, інспекторів, із застосуванням фото та відео фіксації, проведено невідкладний, пов`язаний із врятуванням та збереженням предметів кримінального правопорушення, обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено: автоматичну зброю зі складним прикладом чорного кольору; предмет, ззовні схожий на ніж, з емблемою «Збройних Сил України»; магазини чорного кольору, ймовірно, до АК, у кількості 8 шт.; магазин, ймовірно, до РПК, у кількості 1 шт.; магазини, ймовірно, до ПМ, у кількості 4 шт.; набої (патрони), ймовірно, від АК, у кількості 240 шт.; набої (патрони), ймовірно, від РПК, у кількості 45 шт.; набої (патрони), ймовірно, від ПМ, у кількості 32 шт.; предмет, ззовні схожий на ніж, з емблемою «Columbia»; предмет, ззовні схожий на ніж, без номера та маркування; оптичний приціл, марки «Spina Optics»; два предмети, схожий на ручну уламкову наступальну гранату «М-67».

Постановою слідчого СВ Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_15 від 12.06.2024 виявлені та вилучені під час обшуку 11.06.2024 речі визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження, а ухвалою слідчого судді Вишгордського районного суду Київської області від 13.06.2024 надано дозвіл на проведення 11.06.2024 обшуку.

12.06.2024 о 04:32 ОСОБА_5 було затримано в порядку статті 208 КПК України та, цього самого дня, прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури ОСОБА_9 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 263 КК України, після чого її вручено ОСОБА_5 .

На підтвердження обґрунтованості підозри, крім описаних вище, органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

протокол від 12.06.2024 допиту підозрюваного ОСОБА_5 , який відмовився від пояснень;

протоколи від 11.06.2024 та від 12.06.2024 допиту свідків про обставини негативної поведінки ОСОБА_5 , який є військовим, перебував у стані алкогольного сп`яніння, із застосування зброї вчинив домашнього насильства щодо дружини, а також щодо обставин виявлення та вилучення за місцем проживання ОСОБА_5 зброї;

матеріали командира в/ч, що характеризують військовозобов`язаного ОСОБА_5 , згідно яких останній був зарахований до списку особового складу частини, займав відповідну посаду, проте з 15.03.2024 його увільнено із займаної посади, оскільки не повернувся до розташування частини, та зараховано у розпорядження командира окремої президентської бригади, з 05.03.2024 припинено виплату грошового забезпечення;

постанови слідчих від 12.06.2024 про призначення судово-балістичних експертиз, експертизу холодної зброї;

висновок експерта від 12.06.2024 №СЕ-19/111-24/34974-БЛ, складеного за результатом проведення судово-балістичної експертизи щодо автоматичної зброї, що було вилучено під час обшуку 11.06.2024 за місцем проживання ОСОБА_5 .

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджуються зібраними доказами, які долучено до клопотання та досліджено слідчим суддею.

Враховуючи досліджені матеріали, пояснення підозрюваного, який не заперечує свою причетність до вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України, який відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

На сьогодні у кримінальному провадженні №0000794, розпочато та проводиться досудове розслідування та існує необхідність у проведенні ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій, що потребує додаткового часу.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається із клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Надаючи оцінку можливості підозрюваним переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчим суддею встановлено, що відповідно до вимог пункту 3 частини другої статті 183 КПК України, слідчим та наданими матеріалами, прокурором у судовому засіданні, доведено обставини, які свідчать про наявність ризиків переховування підозрюваного, вплив на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення. При цьому, слідчим суддею взято уваги негативно характеризуючі матеріли щодо військовозобов`язаного ОСОБА_5 , показання свідків щодо обставин та способу вчинення ним домашнього насильства щодо дружини, у результаті якого було повідомлено про наявність у нього зброї, яку, у подальшому виявлено та вилучено, а також те, що дружина підозрюваного, до якої ним було застосовано фізичну силу, та сусіди є свідками у цьому кримінальному провадженні на яких він може впливати із застосуванням погроз.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом (пп. «а» пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

За викладених обставин у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід саме у виді тримання підозрюваного під вартою, на даному етапі досудового розслідування, у повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, разом з тим вказаний запобіжний захід в умовах воєнного стану, може створити позитивну тенденцію для інших військовослужбовців не вчиняти подібних протиправних дій.

Неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_5 , пов`язана з тим, що такі запобіжні заходи будуть не достатніми для запобігання вищевказаним ризиками та в умовах воєнного стану обраний запобіжний захід має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості. Крім того, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочину.

Так, домашній арешт за місце проживання підозрюваного, про застосування якого до ОСОБА_5 просив він та його захисник, є необґрунтованим та безпідставним, з урахуванням неможливість домашнього арешту для військовозобов`язаного, який має знаходитися у військовій частині, до якої він зарахований, та як убачається із долучених матеріалів, ОСОБА_5 не повернувся до місця розташування в/ч у березні 2024 року без поважних причин, у зв`язку з чим його було увільнено із займаної посади та припинено виплати грошового забезпечення. Водночас бажання ОСОБА_5 , про яке він висловися у судовому засіданні, укласти контракт та служити на «Донбасі», свідчать про його намір уникнути відповідальності, враховуючи, що він є військовозобов`язаним та перебуває у складі військової частини, яку залишив.

Таким чином, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може переховується від органу досудового розслідування та суду, може впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобіганням цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, враховуючи вкрай напружену ситуацію, пов`язану з введенням воєнного стану в країні.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження №0000794, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

З урахуванням положень частин першої та другої статі 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення», абз. 8 статті 3, пункту 4 частини першої статті 7 Закону України «Про військову службу правопорядку», положень Інструкції про порядок і умови тримання засуджених, узятих під варту та затриманих військовослужбовців, затверджене Наказом Міністерства оборони України 26.09.2013 № 656, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному місце утримання на час дії запобіжного заходу Гауптвахта.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Ураховуючи відсутність обставин, передбачених частиною четвертою статті 183 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави у кримінальному провадженні у межах, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, та покласти на ОСОБА_5 , у разі внесення застави, зазначені частиною п`ятою статті 194 КПК України обов`язки.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-199, 203-211, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з моменту його фактичного затримання, тобто з 12.06.2024 до 10.08.2024, включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 грн (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок територіального управління ДСА України у Київській області.

У разі внесення застави на підставі статті 194 КПК України зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, яких повідомляти про зміну місця свого проживання та роботи, утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Згідно частин восьмої, десятої статті 182 КПК України в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, а при зверненні застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, обчислювати з дня внесення застави до 10.08.2024.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала діє до 10.08.2024, включно.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 18.06.2024 о 09:00.

Слідчий суддя ОСОБА_1