УХВАЛА

Справа № 495/5809/24

Номер провадження 1-кп/495/831/2024

27 червня 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Білгород-Дністровський в режимі відеоконференції клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень , передбачених ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358, ч.5 ст.27 ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.5 ст. 27 ч.4 ст. 358, ч.3 ст. 27 ч.3 ст. 28, ч.3 ст.. 358, ч.3 ст. 27 ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358, ч.3 ст. 190, ч.3 ст. 27 ч.4 ст. 190, ч.3 ст.15,ч.3 ст. 27 ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 209 Кримінального кодексу України (далі КК України)

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.27, ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358,ч.2 ст. 27 ч.3 ст. 28,ч.3 ст. 358, ч.5 ст. 27 ,ч.4 ст. 190 ч.3 ст. 15 ч.5 ст. 27,ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 209 Кримінального кодексу України (далі КК України),

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358,ч.4 ст. 358 Кримінального кодексу України (далі КК України) відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 травня 2023 року за № 0000037.

сторони кримінального провадження:

прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3

обвинувачені - ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисник ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4

захисник ОСОБА_9 в інтересах обвинуваченої ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

21 червня 2024 року до суду надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень , передбачених ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358, ч.5 ст.27 ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч.5 ст. 27 ч.4 ст. 358, ч.3 ст. 27 ч.3 ст. 28, ч.3 ст.. 358, ч.3 ст. 27 ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358, ч.3 ст. 190, ч.3 ст. 27 ч.4 ст. 190, ч.3 ст.15,ч.3 ст. 27 ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 209 Кримінального кодексу України (далі КК України)

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.27, ч.3 ст. 28 ч.3 ст. 358,ч.2 ст. 27 ч.3 ст. 28,ч.3 ст. 358, ч.5 ст. 27 ,ч.4 ст. 190 ч.3 ст. 15 ч.5 ст. 27,ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 209 Кримінального кодексу України (далі КК України),

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358, ч.4 ст. 358 Кримінального кодексу України (далі КК України), відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 травня 2023 року за № 0000037.

Прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст.190, ч. 4 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України. При цьому на час розгляду клопотання наявні ризики вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших обвинувачених, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не дасть можливості здійснювати дієвий контроль за його поведінкою, забезпечити виконання покладених на нього судом обов`язків, не зменшить до прийнятного рівня зазначених ризиків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

Прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 оголосив клопотання та просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою врахувати соціально майновий стан підозрюваного, його власність, високі прибутки та визначити розмір застави у розмірі 1300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб складає 3936400 грн.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_8 просив відмовити у задоволенні клопотання, зазначив, що перелічені прокурором ризики є надмірними. Повідомив, що його підзахисний має на утриманні неповнолітню дитину, має постійне місце мешкання та роботи, за якими позитивно характеризується. Має безліч нагород та подяк, має місці соціальні зв`язки, раніше не судимий та має низку захворювань. Вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є надмірним, а розмір запропонованої застави є необґрунтованим. Долучив письмові заперечення з додатками, які просив врахувати та обрати у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, або зменшити розмір застави до передбаченого законом розміру 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, вину в інкримінованому правопорушенні не визнав, у задоволенні клопотання просив відмовити.

ІІІ. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Слідчим управлінням ГУНП в Одеській області закінчено досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000037 від 02.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст.190, ч. 4 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України та матеріали кримінального провадження надійшли до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 та клопотання сторони захисту про обрання більш м`якого запобіжного заходу або зменшення розміру застави, суд виходить з наступного :

Відповідно до вимог ст. 177 КПК, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Приймаючи рішення про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1 ст. 14 ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст.190, ч. 4 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 190, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, врахував суспільно-небезпечний характер, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим, дані про особу обвинуваченого, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на свободі, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищення, переховування документів, які можуть мати значення для кримінального провадження; а також вчинити незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні тобто враховує всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу та обґрунтовано дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання, в зв`язку з відсутністю достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим і прокурором.

Відповідно до практики ЄСПЛ, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Суд наголошує, що на даній стадії кримінального провадження, судом не встановлюється винуватість чи не винуватість ОСОБА_10 у скоєнні злочину, а лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до положень ч. 2 ст. 94 КПК, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч.1 ст.94 КПК.

Відповідно до ст. 89, 94 КПК, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті.

Докази, які містяться в матеріалах кримінального провадження, зокрема копії: протоколів допиту свідків, протоколу огляду, протоколи слідчих експериментів, технічні паспорти на житлові будинки, оригінали реєстраційних справ, які підтверджують проведення реєстрації права приватної власності на будинки та земельні ділянки та інші документи, здобуті у ході досудового розслідування кримінального провадження; вказують на те, що на даній стадії досудового розслідування існує обґрунтована підозра причетності обвинуваченого ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому злочинів.

Таким чином, посилання прокурора, викладені ним в клопотанні про обрання запобіжного заходу, є такими, що вказують на наявність обставин та відомостей, які можуть переконати суд та неупередженого спостерігача, що обвинувачений ОСОБА_4 можливо вчинив інкриміновані йому злочини. Ці докази, на даній стадії судового розгляду є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

З урахуванням викладеного, доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри є неспроможними.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.ч. 1, 2 ст.177 КПК.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій.

При цьому, КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, прокурор чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Стосовно загрози втечі особи, практика ЄСПЛ виходить з того, що якщо тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний, можна законно розглядати, як таку, що може спонукати його до втечі. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно враховувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Також, СПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Обставини даного кримінального провадження, на думку суду, дають достатні підстави припускати, що обвинувачений ОСОБА_4 , розуміючи можливість призначення суворого покарання, яке йому загрожує у разі доведеності його вини за результатами розгляду кримінального провадження, може здійснити спроби переховування від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

За таких обставин, суд вважає, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК, не можна визнавати недоведеним.

При встановленні наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК - впливу на свідків в даному кримінальному провадженні, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК.

Оскільки покази свідків, які станом на даний час ще не допитані в судовому засіданні, мають істотне значення для проведення повного, всебічного та неупередженого судового розгляду кримінального провадження, перебуваючи на свободі, обвинувачений може здійснювати незаконний вплив на свідків, схиляючи їх до зміни показів в рамках даного кримінального провадження, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, суд погоджується з доводами прокурору, що на момент проведення підготовчого судового засідання , існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК.

Частиною 5 статті 182 КПК визначено межі розмірів застави в залежності від тяжкості вчинених злочинів, а також передбачено щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Суд враховує обставини та тяжкість інкримінованих злочинів, особу обвинуваченого, та з урахуванням виключності випадку для визначити обвинуваченому як альтернативного запобіжного заходу застави у розмірі 1300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 3937700 грн.,з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, оскільки такий розмір застави, на початковій стадії судового розгляду , достатньою мірою може гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків.

На думку суду, з урахуванням особи обвинуваченого ОСОБА_4 , конкретних обставин кримінального провадження та висунутого обвинувачення, враховуючи суму спричинених збитків, роль обвинуваченого ОСОБА_4 у злочинній групі, а також можливість вчинення нових злочинів з огляду на займану ним посаду, або вчинення дій направлених на перешкоджання досудовому розслідуванню, суд визнає ці обставини виключним випадком для визначення застави у розмірі, що перевищує максимальний розмір.

Врахувавши майновий стан обвинуваченого суд дійшов обґрунтованого висновку, що застава у розмірі визначеному законом не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 .

За наведених обставин, доводи захисника про необхідність зменшення розміру застави, її непомірність для обвинуваченого визнає безпідставними, оскільки менший розмір застави, на даній стадії судового розгляду, з великою вірогідністю може виявитися недостатнім для гарантування запобігання існуючим ризикам.

Доводи сторони захисту про те, що обвинувачений ОСОБА_4 раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, родину, не спростовують наявності встановлених та існуючих на початковій стадії судового розгляду ризиків у кримінальному провадженні.

Матеріали справи та документи надані стороною захисту не містять даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою за станом здоров`я.

Приймаючи до уваги вищевикладене,суд приходить до висновку про існування достатніх підстав для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та цей висновок суду відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах справи, а дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 і саме обвинувачення у вчиненні низки злочинів, дають достатні підстави вважати, що на даний час дійсно існують зазначені прокурором ризики, які виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.

При визначенні розміру застави в грошовому еквіваленті суд приходить до наступного. Так, судом застосовано до обвинуваченого ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 1300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2024 рік. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на кожний рік встановлюється Законом України «Про Державний бюджет України».

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 9 листопада 2023 року № 3460-IX встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2024 року - 3028 грн.

Виходячи з вищевикладеного, сума застави, визначена судом обвинуваченому ОСОБА_4 у розмірі 1300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб складає 3936400 грн.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.177,178, 183, 314-315 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити

Обрати у відношенні обвинуваченого ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 25.08.2024 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 1300 (одна тисяча триста) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2024 рік, що становить 3937700 (три мільйона дев`ятсот тридцять сім тисяч сімсот) гривень.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до суду за першим викликом.

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених судом;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про обрання більш м`якого запобіжного заходу або зменшення розміру застави - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1