Справа № 509/1887/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року Овідіопольський райсуд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою відеоконференції в смт. Овідіополь, Одеської області, клопотання прокурора Чорноморської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_5 (далі по тексту прокурор) про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, під час судового засідання в рамках

кримінального провадження № 0000015 від 20.01.2024 року відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ст.ст.309 ч.1, 307 ч.2 КК України

учасники кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_7 , ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

01 квітня 2024 року до Овідіопольського райсуду Одеської області надійшов обвинувальний акт відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ст.ст.309 ч.1,307 ч.2 КК України.

З обвинувального акту, який надійшов до суду вбачається, що з восени 2023 року ОСОБА_6 перебуваючи на території АДРЕСА_1 здійснював кримінальні правопорушення, щодо незаконного обліку наркотичних засобів з метою збуту.

07 лютого 2024 року в 13.30 годин ОСОБА_6 був затриманий та вручена пам`ятка права та обв`язки підозрюваного.

20 березня 2024 року прокурором був складений обвинувальний акт та в той же день вручений обвинуваченому.

Прокурор просить відносно обвинуваченого ОСОБА_6 обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування, що свідчить про неможливість запобігання цьому ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Сторона захисту заперечує проти клопотання прокурора .

Заслухавши учасників кримінального провадження суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступного.

Відповідно до ст. 331 ч.3 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Обвинувачення ОСОБА_6 у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ст.ст.309 ч.1,307 ч.2 КК України, ґрунтується на зібраних в рамках досудового розслідуванням матеріалах кримінального провадження.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 спливає 02 червня 2024 року.

Закінчити судовий розгляд кримінального провадження до цього часу не можливо.

Законні підстави для зміни чи скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 відсутні, а тому суд вважає за необхідне продовжити строк тримання його під вартою до двох місяців.

Суд враховує, що ОСОБА_8 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, офіційно не працевлаштований, не має постійного доходу, тобто наявні ризики того, що він буде переховуватися від суду, продовжить злочинну діяльність.

Приймаючи до уваги зазначені вище обставини, суд незважаючи, що Шамота тривалий час утримується під вартою, вважає необхідним продовжити дію цього запобіжного заходу, оскільки цього вимагає суспільний інтерес, який полягає в тому, щоб запобігти вчинення обвинуваченим насильницьких дій стосовно інших осіб та ухилитися від суду та не суперечить вимогам ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, вказаним у рішення Європейського суду з прав людини від 09.10.2014 року у справі «Чанев проти України», оскільки в матеріалах кримінальної справи існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, яким не зважаючи на презумпцію невинуватості з повагою до особистої свободи, а підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів у відношенні обвинуваченого судом не встановлені.

Шамота обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень які він вчинив без застосування насильств.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За таких обставин, беручи до уваги фактичні обставини даного кримінального провадження та встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, суд вважає, що відносно обвинуваченого Шамота слід визначити відповідний розмір застави у 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 гривень, що на думку суду, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у випадку її внесення. У разі внесення застави суд вважає необхідним визнати міру запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Керуючись ст.ст. 182, 183, 193, 194, 196, 197, 331, 350 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 13 липня 2024 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 гривень.

Роз`яснити обвинуваченому або заставодавцю, що вони мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

прибувати до суду до закінчення судового розслідування;

- не відлучатися із населеного пункту АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та контактних номерів телефонів;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що відповідно до ч.ч.8,10,11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня її проголошення, а обвинуваченим з дня її вручення.

Оскарження ухвали не припиняє її дію.

Суддя: ОСОБА_1