Справа № 944/377/24
Провадження №1-кп/944/801/24
10.06.2024 рокум.Яворів
Яворівський районний суд Львівської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 ,
у провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.149, ч.5 ст. 426-1 КК України.
25.05.2024 тимчасово виконуючий обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_8 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна особової справи підполковника ОСОБА_4 № 1246дск, посилаючись на те, що вказаний речовий доказ є військово обліковим документом офіцера, є власністю Збройних Сил України Міністерства оборони України, зважаючи на те, що підполковник ОСОБА_4 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , є необхідність встановлення вислуги років, внесення відомостей щодо проходження військової служби та займаної посади, а також допуску до державної таємниці у зв`язку з виконанням обов`язків військової служби. Окрім цього, особова справа ОСОБА_4 не була знаряддям кримінального правопорушення, не зберегла на собі його сліди або не містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому особову справу слід повернути до військової частини НОМЕР_1 та скасувати арешт на майно.
В судовому засіданні представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_6 підтримав клопотання тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_9 , просив скасувати арешт.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 клопотання представника військової частини НОМЕР_1 підтримали.
Прокурор ОСОБА_3 заперечив проти такого клопотання, зауваживши, що скасування арешту є передчасним.
Представник потерпілоговійськової частини НОМЕР_2 ОСОБА_10 заперечила щодо задоволення вказаного клопотання.
Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, в тому числі, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Представником військової частини НОМЕР_1 в судовому засіданні не доведено та не убачається з його клопотання, що в подальшому в застосуванні арешту накладеного ухвалою слідчого судді 24.08.2023 відпала потреба. Скасування арешту з речового доказу на даний час буде передчасним, оскільки судовий розгляд перебуває на стадії судового провадження. Також, судом не встановлено достатніх підстав вважати, що арешт на вищевказане майно під час досудового розслідування було накладено необґрунтовано, відтак скасування арешту суперечитиме меті застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Разом з тим, слід зазначити, що військова частина НОМЕР_2 , яка є потерпілою у вказаному кримінальному провадженні та фактично є розпорядником речового доказу у даному кримінальному провадженні особової справи підполковника ОСОБА_4 , з відповідним клопотанням про скасування арешту майна до суду не зверталася. А клопотання представника військової частини НОМЕР_1 містить посилання на обставини на підставі яких він просить скасувати зазначений арешт майна, що необґрунтовані належними доказами, окрім цього він не є особою, яка уповноважена визначати необхідність застосування тих чи інших заходів забезпечення криніального провадження.
Таким чином, встановлені слідчим суддею та вище перелічені обставини у своїй сукупності свідчать про відсутність підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.174 КПК України, суд,
Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1