Справа № 643/6253/24
Провадження № 1-кс/643/724/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001837 від 22.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001837 від 22.05.2024 за ч. ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що 21.05.2024, приблизно о 17:45, невстановлена особа, в умовах дії воєнного стану, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку мобільного телефону т.м. «Nokia», відсутність якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявила за адресою: АДРЕСА_1 .

14.06.2024 у період часу з 13:40 до 13:50 проведено огляд місця події за участю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який добровільно видав співробітникам поліції: мобільний телефон ТМ «Nokia» чорного кольору, без СІМ картки з номерами IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який вилучено та опечатано до паперового конверту.

Зазначені в клопотанні речі ймовірно належать ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без її участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області внесені відомості до ЄРДР за ознаками таємного викрадення чужого майна, вчиненого під дії час воєнного стану за ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 14.06.2024, у період часу з 13:40 до 13:50 у приміщенні службового кабінету №73 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно видав співробітникам поліції мобільний телефон ТМ «Nokia» чорного кольору, без СІМ картки з номерами IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який вилучено та опечатано до паперового конверту.

Клопотання надійшло до суду 17.06.2024 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення до суду прокурором дотриманий.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду речі можуть бути доказами факту та обставин, що встановлюються, містити на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 14.06.2024 у приміщенні службового кабінету №73 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 : мобільний телефон ТМ «Nokia» чорного кольору, без СІМ картки з номерами IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1