Справа № 686/6815/24
Провадження № 1-кс/686/2589/24
21 березня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Велика Орлівка, Мартинівського району Ростовської області рф, росіянки, громадянки рф, проживаючої без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,
Слідчий СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрювана і її захисник заперечили проти задоволення клопотання.
Вважають, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 .
ОСОБА_6 стверджує, що від органу досудового розслідування переховуватись не буде.
Причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
19 березня 2024 року ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченогоч. 4 ст. 185 КК України.
За твердженням органу досудового розслідування, ОСОБА_6 , будучи раніше судимою за вчинення майнових злочинів, на шлях виправлення не стала та вчинила новий умисний корисливий злочин.
Так, 04.03.2024 близько 10 год., ОСОБА_6 , перебуваючи на подвір`ї господарства за місцем проживання ОСОБА_7 , що за адресою АДРЕСА_2 , помітила на столі, поруч із входом до приміщення житлового будинку мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «М1908С3KG» (Redmi 8A) у чорному силіконовому чохлі та прийняла рішення про його викрадення.
Так, ОСОБА_6 розуміючи, що в країні діє воєнний стан, який введений Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 із змінами внесеними згідно з Указами Президента України №133/2022 від 14.03.2022, №259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023, № 734/2023 від 06.11.2023, № 49/2024 від 05.02.2024, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи та свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, переконавшись, що за її діями ніхто не спостерігає, діючи з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, умисно, таємно, повторно, викрала мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «М1908С3KG» (Redmi 8A) IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , вартістю 1 883,00 гривень, який знаходився у чорному силіконовому чохлі, вартістю 150 гривень, та стартовим пакетом оператора стільникового зв`язку ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_3 , вартістю 100 гривень, на рахунку якого грошові кошти були відсутні, які належать ОСОБА_7 .
Після чого, ОСОБА_6 разом із викраденим майном покинула місце вчинення кримінального правопорушення та в подальшому розпорядилася ним на власний розсуд.
Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 спричинила потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 2 133,00 гривень.
ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження доказами, зокрема протоколом огляду місця події від 05.03.2024, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 05.05.2024, протоколом допиту ОСОБА_8 від 15.03.2024, протоколом допиту ОСОБА_9 від 19.03.2024, висновком експерта № СЕ-19/123-24/3156-ТВ від 12.03.2024.
Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження доказами, зокрема протоколом огляду місця події від 05.03.2024, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 05.05.2024, протоколом допиту ОСОБА_8 від 15.03.2024, протоколом допиту ОСОБА_9 від 19.03.2024, висновком експерта № СЕ-19/123-24/3156-ТВ від 12.03.2024.
Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.
З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.
Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.
Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам щодо поняття «обґрунтованості», що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує їй у випадку визнання її винуватою, співставляючи можливі негативні для наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду існує.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.
З матеріалів клопотання вбачається ,що ОСОБА_6 знайома із потерпілим ОСОБА_7 , є його односельчанкою, а тому може проханнями впливати на зміну його показань.
Слідчий суддя враховує, що підозрювана ОСОБА_6 незважаючи на наявність факту засудження за вчинення кримінального правопорушення проти власності та наявність непогашеної судимості, обґрунтовано підозрюється у вчиненні крадіжки.
Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрювана може здійснити у протиправний спосіб.
А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає підтвердженим.
Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та впливу на потерпілого, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою, соціальні зв`язки підозрюваної, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання.
Слідчий суддя враховує, що підозрювана незаміжня, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи, проживає із співмешканцем за його місцем проживання, зі слів отримує доходи від тимчасових підробітків у селищі за місцем проживання, має непогашену судимість за вчинення кримінального правопорушення проти власності.
За приписами п.5 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Крім цього, будучи обізнаною про відповідальність за вчинення кримінального правопорушення внасідок того, що ОСОБА_6 уже поставала перед судом та була засуджена до позбавлення волі та звільнена від відбвання покарання з випробуванням, вирішила продовжувати займатися протиправною діяльністю із викрадення чужого майна.
А тому сукупність зазначених обставин дає підстави для висновку про те, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і виконання нею процесуальних обов`язків.
У поданому клопотанні слідчий просить не визначати розмір застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,однак таа позиція суперечить ч.4 ст.183 КПК України, яка визначає перелік випадків, коли слідчий суддя має право не визначати розмір застави у разі застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зокрема 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;
4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;
5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Однак, зазначені обставини у межах цього кримінального провадження відсутні.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрювана не працює, не має постійних правомірних джерел доходу та підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної викраденням чужого майна.
А тому саме такий розмір застави, мінімальний у межах можливого відповідно тяжкості кримінального правопорушення, про підозру у вчиненні якого повідомлено ОСОБА_6 не буде непомірним для неї достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_6 покладених на неї обов`язків.
Строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування та з урахуванням проведеного обсягу слідчих дій у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваної у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 15.05.2024 року.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
- не відлучатися смт. Сатанів, Сатанівської ТГ, Хмельницького району без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;
- утриматись від спілкування із потерпілим і свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання уповноваженому органу документи, що дають право на виїзд з України.
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала діє по 15 травня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1