КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/3874/2024 Доповідач в суді ІІ інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

та секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву підозрюваного ОСОБА_6 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває судове провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 та з його доповненнями на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 09 травня 2024 року, якою задоволено клопотання слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0002261 від 24.11.2020, до 06.07.2024 включно.

У судовому засіданні під час апеляційного розгляду 20 червня 2024 року підозрюваний ОСОБА_6 заявив відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , мотивуючи його тим, що 14 червня 2024 року внаслідок втручання у автоматизовану систему розподілу судових справ справу №757/20733/24-к було штучно передано вказаній колегії суддів, що свідчить про наявність підстав для відводу колегії суддів.

Крім цього, зазначав, що суддя ОСОБА_3 є сестрою голови Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_9 , що вказує на її упередженість у справі, оскільки вона може підтримувати позицію голови Шевченківського районного суду м. Києва щодо наявності підстав для визначення підсудності кримінального провадження № 0002261 від 24.11.2020 саме Печерському районного суду м. Києва.

Зазначає, що вказані обставини зумовили у сторони захисту переконання у тому, що колегія суддів у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , не є безсторонньою та неупередженою в рамках цієї справи та судді цієї колегії можуть проявити прихильність до позиції органу досудового розслідування, ігноруючи доводи та клопотання сторони захисту.

Вивчивши доводи заяви про відвід, заслухавши думку захисників підозрюваного ОСОБА_6 - ОСОБА_7 та ОСОБА_10 , які підтримали заявлений відвід, думку прокурора ОСОБА_11 , який заперечував проти заявленого відводу, колегія суддів доходить висновку, що дана заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Вичерпний перелік підстав, з яких суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, передбачений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

З положень ч.ч. 1, 2 ст. 80 КПК України вбачається, що особами, які беруть участь у кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід судді за наявності обставин, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство містить загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд в оцінці вмотивованості відводу звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так Європейським судом з прав людини у п. 66 у рішенні по справі «Мироненко і Мартенко проти України» зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див.,зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія A, N 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» Європейський суд з прав людини зауважив, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

У справі «Хаушильд проти Данії» Європейський суд з прав людини зазначив про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення Європейського суду з прав людини у справі Веттштайн проти Швейцарії, п. 43).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Визначення слідчого судді для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, клопотання, за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні, закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом (ч.3 ст.35 КПК України).

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду, в тому числі видачі вироків, ухвал суду та виконавчих документів, передачі справ до електронного архіву, зберігання текстів вироків, ухвал суду та інших процесуальних документів, надання інформації фізичним та юридичним особам, підготовки статистичних даних, визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (ч.6 ст.35 КПК України).

Згідно 1.4.9. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 року (з наступними змінами та доповненнями), збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду питань, зазначених в абзаці першому цього підпункту, рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду і вносяться до автоматизованої системи не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів. У разі внесення змін до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду збори суддів відповідного суду новим рішенням затверджують відповідні зміни до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду.

Засади використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду розроблені відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ЦПК України, КПК України, КУпАП та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами) та затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду № 8 від 17 травня 2024 року, визначають особливості розподілу справ між суддями, порядок формування колегій суддів, підстави для проведення повторного автоматизованого розподілу справ та інші правила застосування Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до пункту 5 розділу II Засад визначено особливості повторного автоматизованого розподілу справ у випадках неможливості участі у розгляді справи судді-доповідача.

Згідно п. 5.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, результатом повторного автоматизованого розподілу судової справи є протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, що автоматично створюється автоматизованою системою та долучається до матеріалів справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.05.2024, справу №757/20733/24-к (а/п№ 11-сс/824/3874/2024), призначено судді-доповідачу ОСОБА_12 , суддям ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

У зв`язку з перебуванням судді-доповідача ОСОБА_12 у відпустці з 10.06.2024 по 05.07.2024, з метою недопущення порушення строків розгляду судового провадження №757/20733/24-к (а/п№ 11-сс/824/3874/2024) та на виконання службової записки судді ОСОБА_12 погодженої секретарем судової палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_15 , відповідно до п.5.4 розділу ІІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду та п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначений повторний автоматизований розподіл цивільної справи №757/20733/24-к (а/п№ 11-сс/824/3874/2024), за результатами якого, для розгляду справи визначено склад суддів: головуючого суддю ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 і ОСОБА_4 Підстава: запланована відпустка на дату призначення.

Таким чином, з урахуванням вимог вказаних нормативних актів, не вбачається порушення порядку визначення складу суду для розгляду справи, з огляду на те, що вказаний протокол є результатом автоматичного визначення складу колегії суддів, автоматично створюється автоматизованою системою та відповідає нормам КПК України, Положенню про автоматизовану систему документообігу та Засадам використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду.

Посилання підозрюваного ОСОБА_6 у заяві про відвід на те, що суддя ОСОБА_3 є сестрою голови Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_9 , що може вказувати на її упередженість у справі, фактично ґрунтується на припущеннях та не можуть бути підставою для відводу колегії суддів.

Інших, передбачених законом обставин, які б викликали обґрунтований сумнів у неупередженості суддів ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у даному судовому провадженні, підозрюваним ОСОБА_6 не наведено.

Таким чином, вищенаведені обставини не можуть свідчити про наявність правових підстав для висновку про упередженість колегії суддів, та не є безумовними ідостатніми обставинами, визначеними статтями 75, 76 КПК України, які виключають участь суддів ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у даному судовому провадженні, а тому заяву ОСОБА_6 про відвід колегії суддів необхідно залишити без задоволення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 75, 81 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

Заяву підозрюваного ОСОБА_6 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ________________ОСОБА_17

Судді:

ОСОБА_18____________ ОСОБА_19____________