Справа № 515/257/24
Провадження № 1-кс/513/25/24
Саратський районний суд Одеської області

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2024 року слідчий суддя Саратського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000014 від 19.02.2024 року,

В С Т А Н О В И В:

26 березня 2024 року з Одеського апеляційного суду до Саратського районного суду Одеської області надійшло клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №2 Білгород- Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про накладення арешту на: два фрагменти обрізаних пластикових пляшок, та металевий пристрій для куріння на яких виявлені нашарування речовини коричневого кольору, що упаковано до сейф-пакету № РSР 3128441, які були вилучені 14.02.2024 в ході проведення обшуку домоволодіння АДРЕСА_1 , де мешкає громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтував тим, що 19.02.2024 до чергової частини відділення поліції №2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшов рапорт слідчого відділення №2 СВ Б-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про те, що 19.02.2024 року в рамках кримінального провадження №0001131 було проведено обшук домоволодіння яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого було виявлено та вилучено дві зрізані пластикові пляшки з нашаруванням речовини коричневого кольору з внутрішньої сторони та металевий пристрій для куріння.

19 лютого 2024 року за вказаним фактом сектором дізнання ВП №2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Встановлено, що 19 лютого 2024 року в період часу з 08 год. 59 хв. по 10 год. 16 хв. проводився обшук домоволодіння АДРЕСА_1 , де мешкає громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході проведення обшуку в підсобному приміщенні у дерев`яній коробці вищевказаного домоволодіння було виявлено та вилучено: два фрагменти обрізаних пластикових пляшок, та металевий пристрій для куріння, на яких виявлені нашарування речовини коричневого кольору, що упаковано до сейф-пакету № РSР 3128441.

Постановою старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №2 Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області від 19 лютого 2024 року, вищевказані предмети та речовини визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000014, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, з передачею на зберігання до камери зберігання речових доказів відділення поліції №2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області

Прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 та старший дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 2 Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , належним чином повідомлені про розгляд клопотання, до суду не прибули, надали заяви про розгляд справи без їх участі.

Володілець майна, якого належним чином повідомили про розгляд клопотання, до суду не прибув.

За змістом ч.1 ст.172 КПК України неприбуття вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання належить задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться недоторканність права власності.

За положеннями частини 1 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Пунктами 2, 4 частини 2 ст.40-1 КПК України встановлено, що дізнавач уповноважений, зокрема: проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Згідно ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Частинами 1, 2, 3 статті 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За положеннями ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішені питання про арешт майна слідчий суддя на підставі ч.2 ст.173 КПК України враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання відділення поліції №2 Білгород- Дністровського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000014, внесеному до ЄРДР 19.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

За положеннями п.3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

За ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Слідчий суддя встановив, що в даному випадку правовою підставою для арешту майна є сукупність об`єктивних даних та розумних підозр, які свідчать про те, що вилучене майно є доказом у вказаному кримінальному провадженні, а також наявність обґрунтованих підстав вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що доведена необхідність арешту вказаного майна, оскільки воно є предметом кримінально протиправних дій та речовим доказом у кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України.

У зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись ст. ст. 132, 170, 171-172, 167, 369- 372, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Відділення поліції № 2 Білгород-Дністровського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 19.02.2024 року в період часу з 08:59 години до 10:16 години домоволодіння АДРЕСА_1 , де мешкає громадянин ОСОБА_7 :

два фрагменти обрізаних пластикових пляшок та металевий пристрій для куріння, на яких виявлені нашарування речовини коричневого кольору, що упаковано до сейф-пакету № РSР 3128441 та зберігаються в камері зберігання речових доказів відділення поліції №2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, з метою збереження речових доказів.

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором, слідчим.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Особи, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, мають право подати клопотання про скасування арешту майна слідчому судді Саратського районного суду Одеської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору та володільцу майна.

Суддя ОСОБА_1