Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/502/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2024 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому в порядку письмового провадженняапеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 , в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 ,на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04.06.2024, якою задоволено клопотання прокурора та стосовно обвинуваченого

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 та проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого,

обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 12:05 год. 03.06.2024 по 12:05 год. 01.08.2024 та визначено заставу в сумі 60 560 гривень

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні Ленінського районного суду м. Кіровограда перебуває об`єднане кримінальне провадження, внесеного до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за № 0001568, 0002135 відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 185 КК України.

У межах даного кримінального провадження, під час судового засідання 04.06.2024, в порядку ст. 331 КПК України, за письмовим клопотанням прокурора, судом першої інстанції обвинуваченому ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 12:05 год. 03.06.2024 по 12:05 год. 01.08.2024 та визначено заставу в сумі 60 560 гривень

Приймаючи вказане рішення, суд першої інстанції вказав на необхідність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить належного виконання останнім його процесуальних обов`язків, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також враховуючи його особистість, який раніше неодноразово засуджений, не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, а отже не має стійких соціальних зв`язків, перебував у розшуку через ухилення від суду в межах даного кримінального провадження та 03.06.2024 був затриманий на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16.05.2024, якою було надано дозвіл на його затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає, що в даному випадку в повній мірі підтверджено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки останній може переховуватись від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення і продовжити злочинну діяльність.

В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_6 , в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу районного суду і обрати відносно ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з 23.00 год до 05 год за адресою АДРЕСА_1 , з покладенням відповідних обов`язків.

Вказує на те, що в судовому засіданні ОСОБА_7 повідомив, що не ухилявся від суду, а перебував у лікарні та на наступне судове засідання наддасть відповідну довідку.

Однак, суд першої інстанції врахував особу обвинуваченого та прийшов до висновку про обрання останньому запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, з чим він не погоджується.

Вказує на те, що ОСОБА_7 має соціальні зв'язки, а саме місце його реєстрації: АДРЕСА_1 .

Захисник вважає, що достатнім буде застосування до обвинуваченого більш м`якого, ніж тримання під вартою, запобіжного заходу для запобігання можливим ризикам та вважає за можливе обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що вона задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд першої інстанції за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною другою цієї статті передбачено, що вирішення питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Колегія суддів встановила, що районним судом дотримані зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 .

Судом першої інстанції належним чином враховано конкретні обставини даного кримінального провадження, а саме те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, раніше неоднарозово судимий, не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, а отже не має стійких соціальних та виробничих зв`язків, перебував у розшуку через ухилення від суду в межах даного кримінального провадження та 03.06.2024 був затриманий на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16.05.2024, та обставини, які характеризують його особу, враховуючи відсутність постійної роботи та законних заробітків, а також те, що у даному кримінальному провадженні не допитано всіх свідків, не досліджено речові та письмові докази.

Також районним судом обґрунтовано враховано і те, що на даний час існують ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може переховуватись від суду та вчинити інші кримінальні правопорушення і тим самим продовжити злочинну діяльність.

А тому суд дійшов висновку, що вищевказані обставини є необхідними елементами (ризиками), що виправдовують потребу у застосуванні відносно обвинуваченого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою та свідчать про те, що належна поведінка обвинуваченого під час розгляду справи у суді може бути забезпечена лише шляхом застосування до нього зазначеного (найбільш суворого) запобіжного заходу, оскільки він протягом судового провадження по даній справі, перебуваючи без застосування до нього будь-якого іншого запобіжного заходу, порушив покладені на нього кримінальним процесуальним законодавством обов`язки, створивши тим самим перешкоди у здійсненні судового розгляду даного кримінального провадження, а тому інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи судом, а також, відсутність у матеріалах справи даних про існування інших перешкод для тримання обвинуваченого під вартою.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги ту обставину, що судовий розгляд даного кримінального провадження в суді першої інстанції лише розпочато, підстави для скасування оскаржуваної ухвали з тих підстав, на які посилається в своїй апеляційній скарзі захисник обвинуваченого ОСОБА_7 , колегія суддів не вбачає.

Отже, приймаючи рішення про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, врахував ступінь тяжкості інкримінованого обвинуваченому злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які належним чином підтверджені в суді, дані про особу обвинуваченого, при цьому дослідив належним чином матеріали кримінального провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.

Підстав для застосування судом до обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, колегія суддів не вбачає, з огляду на вищевикладені мотиви.

Доводи апеляційної скарги захисника з приводу того, що обвинувачений не ухилявся від суду, а перебував у лікарні та на наступне судове засідання наддасть відповідну довідку, колегія суддів визнає необґрунтованими та безпідставними, оскільки ні самим обвинуваченим, ні його захисником, як до суду першої інстанції, так і до апеляційного суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження вказаної обставини не надано, а тому при постановленні ухвали судом першої інстанції правильно встановлено наявність ризиків, які продовжують існувати і на даний час, що також підтверджується матеріалами справи.

За таких підстав, на переконання колегії суддів, рішення суду першої винесене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, належним чином дослідженими та оціненими судом першої інстанції. Крім того, враховуючи вищевикладене колегія суддів, із урахуванням наявності вищевказаних ризиків, не вбачає підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою.

Порушень вимог кримінального процесуального закону, які б стали підставою для скасування по суті правильного судового рішення, прийнятого судом першої інстанції, колегією суддів не встановлено.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 необхідно залишити без задоволення, а ухвалу районного суду без зміни.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331, 405, 406, 407, 419, 422-1 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_6 , в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04.06.2024, якою щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а саме з 12:05 год. 03.06.2024 по 12:05 год. 01.08.2024 та визначено заставу в сумі 60 560 гривень - залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 .

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2