Справа № 755/2298/24
№ 1-кс/755/598/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" травня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Києва, українці, громадянці України, із середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючій, заміжній, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимій 10.08.2023 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, відповідно до ст. 75 КК України звільнена від відбування призначеного покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 рік, у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001328 від 14.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження за № 0001328 від 14.04.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимою, в період дії іспитового строку, 13.04.2024 року, приблизно о 13 годині 37 хвилин, проходила поблизу ТЦ «Дарниця» за адресою: АДРЕСА_2 , де у неї виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчинене повторно, в умовах воєнного стану. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, скориставшись тим, що за її діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, побачила, як раніше невідома їй особа втратила свідомість, яка виявилась потерпілою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У подальшому, ОСОБА_4 , скориставшись безпорадним станом потерпілої, непомітно для останньої взяла до рук пакет рожево-зеленого кольору, який належить потерпілій і знаходився поруч із нею, всередині якого перебував мобільний телефон марки Infinix Smart 8 Х6525, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 , встановленою вартістю 2 900 гривень, та інші речі, які не становлять матеріальної цінності для потерпілої, та, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне, викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, покинула місце вчинення злочину з викраденим майном, яким розпорядилась на власний розсуд. Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинила матеріальну шкоду потерпілій ОСОБА_6 на загальну суму 2 900 гривень.

16 травня 2024 року у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, в умовах воєнного стану.

Відповідно до ст. 177 КПК України, підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що є тяжким злочином та за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років, а також, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом допиту потерпілої; протоколами допиту свідків; протоколами перегляду відеозаписів; протоколом допиту підозрюваної; речовими доказами та іншими матеріалами провадження у їх сукупності.

Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, а також, запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури і суду, незаконно впливати на потерпілу і свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто, в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Враховуючи, що підозрювана має зареєстроване місце проживання у м. Києві та постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 , є необхідним і достатнім застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем її проживання, оскільки інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваної та не запобігатимуть вищевикладеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, зазначаючи, що на даний час, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому, запобіжний захід саме у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_4 .

Підозрювана ОСОБА_4 щодо заявленого клопотання не заперечувала.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора та підозрюваної, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Поряд з цим, положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Заслухавши думки прокурора та підозрюваної ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також на конкретні обставини кримінального провадження та її особу, у зв`язку з чим, приходить до висновку про задоволення клопотання.

Керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 181, 184, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до місць укриття чи бомбосховища, у межах строку досудового розслідування, а саме до 14 липня 2024 року включно.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатися за межі м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: