Справа № 185/4682/21
Провадження № 1-кп/185/100/24
У Х В А Л А

19 квітня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000263 від 01 вересня 2020 та за № 0000131 від 25 травня 2021 року відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_3 (в режимі ВКЗ),

захисника ОСОБА_6 (в режимі ВКЗ),

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 307 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою на 60 днів. На думку прокурора, лише запобіжний захід в виді тримання під вартою здатний забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків під час розгляду справи, в іншому випадку цілком ймовірно, що обвинуваченим можуть бути прийнято спроби переховування від суду, а також він може перешкоджати кримінальному провадженню в спосіб вчинення тиску на учасників кримінального провадження, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому застосування альтернативних запобіжних заходів недоцільно. У разі обрання альтернативного виду запобіжного заходу у виді застави, визначити обвинуваченому ОСОБА_4 у розмірі 496 200 грн.

Також прокурор заявив клопотання про продовження строку раніше покладених обов`язків обвинуваченому ОСОБА_3 на 60 днів а саме: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з свідками по даному кримінальному провадженню. На думку прокурора, продовження строку раніше покладених обов`язківпо запобіжному заходу в виді застави, здатні забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків під час розгляду справи, в іншому випадку цілком ймовірно, що обвинуваченим можуть бути прийнято спроби переховування від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому застосування альтернативних запобіжних заходів недоцільно.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора, його захисник ОСОБА_6 , також заперечував проти клопотання прокурора, зазначивши, що ризики на які послався прокурор, останнім не доведені та просив змінити на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_6 не заперечували проти клопотання прокурора про продовження строку раніше покладених обов`язківза запобіжним заходом у вигляді застави.

Суд, заслухавши думки учасників стосовно клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою, а обвинуваченому ОСОБА_3 строку раніше покладених нього обов`язків, приходить до такого.

Обвинуваченому ОСОБА_4 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 10 травня 2024 року, а строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК Україниу обвинуваченогоОСОБА_3 також закінчується 10 травня 2024 року. По суті кримінальне провадження за обвинуваченням останніх до даної дати розглянуто не буде.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Частиною 5 ст. 194 КПК України передбачені обов`язки, які судом можуть бути покладені на обвинуваченого та які згідно з ч. 7 цієї статті можуть бути покладені на строк не більше двох місяців, а при необхідності можуть бути продовжені за клопотанням прокурора.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні декількох злочинах, серед яких і тяжкі злочини, за які передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна. Тобто зазначений прокурором ризик про можливість переховування обвинуваченого від суду продовжує існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачений зможе залишити місце проживання та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено. Також в Україні діє воєнний стан.

При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує, що ризик прийняття обвинуваченим спроб незаконного впливу на свідків, які безпосередньо перед судом не допитані, з метою переконання або змушення останніх надати покази в вигідному для нього аспекті є реальним.

При наданні оцінки ступеню ризику стосовно вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, суд враховує те, що хоч обвинувачений вважається раніше не судимий, однак обвинувачується у вчиненні декількох злочинах, що підтверджує наявність цього ризику.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що ризики, що обвинувачений ОСОБА_4 буде переховуватися від суду, впливати на свідків, вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, знайшли свого підтвердження. А тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не буде достатнім для запобігання вищезазначеним ризикам, також наявні обставини свідчать, що заявлені ризики не зменшилися.

Обраний обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, залишити без змін та продовжити на 60 днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справи «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи, що злочини у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , згідно ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, обставини вчиненого злочину, майновий стан обвинуваченого та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави, що складає 208 000 грн.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст.182 КПК України.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна. Тобто зазначений прокурором ризик про можливість переховування обвинуваченого від суду продовжує існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачений зможе залишити місце проживання та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченим не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено. Також в Україні діє воєнний стан.

При наданні оцінки ступеню ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує, що ризик прийняття обвинуваченим спроб незаконного впливу на свідків, які безпосередньо перед судом не допитані, з метою переконання або змушення останніх надати покази в вигідному для нього аспекті є реальним.

При наданні оцінки ступеню ризику стосовно вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, суд враховує те, що обвинувачений раніше неодноразово судимий, обвинувачується у вчиненні декількох епізодах, що підтверджує наявність цього ризику.

А тому клопотання прокурора підлягає задоволенню з продовженням обвинуваченому ОСОБА_3 раніше покладених обов`язківза запобіжним заходом у вигляді застави на 60 днів.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

В задоволені клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відмовити.

Обраний обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, залишити без змін та продовжити на 60 днів до 17 червня 2024 року включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в сумі 208 000 (двісті вісім тисяч) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали - до 17 червня 2024 року включно.

Після внесення застави обвинувачений ОСОБА_4 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування з свідками по даному кримінальному провадженню.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку раніше покладених обов`язківза запобіжним заходом у вигляді застави задовольнити.

Продовжити строк дії обов`язків, покладених на обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на 60 днів до 17 червня 2024 року, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування з свідками по даному кримінальному провадженню.

Строк дії ухвали до 17 червня 2024 року включно.

Ухвала, в частині продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в частині продовження строку дії обов`язків за запобіжним заходом у вигляді застави оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1