Справа № 755/5195/24
№ 1-кс/755/1235/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" березня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, українцю, із середньо-спеціальною освітою, одруженому, інваліду 2-ї групи, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому у силу ст. 89 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 від 03.01.2024 року за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старша слідча СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, всупереч вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.2015 року та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними», діючи умисно, з корисливих мотивів, отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи, тим самим, незаконно придбав, невстановлену кількість особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу, з метою подальшого збуту. У подальшому, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу, вирішив незаконно збути частину отриманого від невстановленої досудовим розслідуванням особи особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу.

Так, 12.02.2024 року, за адресою: АДРЕСА_3 , згідно постанови про проведення оперативної закупки, у присутності понятих, працівниками ВКП Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві було проведено огляд громадянина ОСОБА_8 та вручено останньому грошові кошти у сумі 200 (двісті) гривень для проведення оперативної закупки.

Так, ОСОБА_8 зателефонував ОСОБА_5 та домовився про зустріч з метою купівлі особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу.

Після цього, 12.02.2024 року, близько 15 години 45 хвилин, ОСОБА_8 прибув за адресою: АДРЕСА_4 . Згодом, прибувши за вказаною адресою, о 15 годині 47 хвилин, ОСОБА_8 здійснив телефонний дзвінок ОСОБА_5 , повідомивши останнього про прибуття на обумовлене місце.

У подальшому, о 15 годині 48 хвилин, ОСОБА_8 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_4 , через вікно першого поверху першого під`їзду передав із рук в руки ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 200 (двісті) гривень, у свою чергу, ОСОБА_5 передав ОСОБА_8 один поліетиленовий пакет прозорого кольору з пазовим замком, всередині якого, містилася речовина рослинного походження зеленого кольору, що містить у своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, загальною масою 0,67 г.

Після цього, 12.02.2024 року, в ході проведення огляду місця події, в період часу з 15 години 55 хвилин до 16 години 04 хвилини, за адресою: АДРЕСА_5 , громадянин ОСОБА_8 добровільно надав для вилучення один поліетиленовий пакет прозорого кольору з пазовим замком, всередині якого, знаходилася речовина рослинного походження зеленого кольору, що містить у своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, загальною масою 0,67 г., яку ОСОБА_5 збув в ході проведення оперативної закупки за грошові кошти в сумі 200 (двісті) гривень.

Крім того, ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, всупереч порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.2015 року та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними», діючи умисно, з корисливих мотивів, отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи, тим самим повторно незаконно придбав, невстановлену кількість особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу, з метою подальшого збуту.

Так, ОСОБА_5 , у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 29.03.2024 року, отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи, тим самим, незаконно придбав, особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, та почав його повторно, незаконно зберігати, з метою подальшого повторного збуту.

У подальшому, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторний, незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу, вирішив незаконно збути частину отриманого від невстановленої досудовим розслідуванням особи особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу.

Так, 29.03.2024 року, за адресою: АДРЕСА_3 , згідно постанови про проведення оперативної закупки, у присутності понятих, працівниками ВКП Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві було проведено огляд громадянина ОСОБА_8 та вручено останньому грошові кошти у сумі 200 (двісті) гривень для проведення оперативної закупки.

Так, ОСОБА_8 зателефонував ОСОБА_5 та домовився про зустріч з метою купівлі особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу.

Після цього, 29.03.2024 року, приблизно о 08 годині 40 хвилин, ОСОБА_8 прибув за адресою: АДРЕСА_5 . Згодом, прибувши за вказаною адресою, приблизно о 08 годині 45 хвилин, ОСОБА_8 здійснив телефонний дзвінок ОСОБА_5 , повідомивши останнього про прибуття на раніше обумовлене місце.

У подальшому, о 08 годині 50 хвилин, ОСОБА_8 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_4 , через вікно першого поверху першого під`їзду, передав із рук в руки ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 200 (двісті) гривень, в свою чергу ОСОБА_5 передав ОСОБА_8 один поліетиленовий пакет прозорого кольору з пазовим замком, всередині якого містилася речовина рослинного походження зеленого кольору, що містить в своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, масою 0,77 г.

Після цього, 29.03.2024 в ході проведення огляду місця події в період часу з 09 год. 20 до 09 год. 40 хв., за адресою: м. Київ, проспект Соборності, буд. 14, громадянин ОСОБА_8 добровільно надав для вилучення один поліетиленовий пакет прозорого кольору з пазовим замком, всередині якого речовина рослинного походження зеленого кольору, що містить в своєму складі особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, загальною масою 0,77 г., який ОСОБА_5 повторно, незаконно збув в ході проведення оперативної закупки за грошові кошти в сумі 200 (двісті) гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечного наркотичного засобу, вчиненого повторно.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду грошових коштів; протоколом огляду місця події від 12.02.2024 року; протоколом огляду місця події від 29.03.2024 року; висновками експертів; протоколами проведення оперативних закупок;протоколами огляду купців; протоколом обшуку; рапортами працівників поліції.

Підвищена суспільна небезпека злочину у вчиненні якого на даний час підозрюється ОСОБА_5 , полягає в тому, що злочини в сфері незаконного обігу наркотичних засобів посягають на правовий режим обігу, а додатковим об`єктом кримінально-правової охорони є здоров`я населення.

Враховуючи викладене, на даний час, існують наступні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме:підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість злочину у вчиненні якого він на даний час підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого засудження; може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки, на даний час, органом досудового розслідування не виявлено всі можливі місця зберігання наркотичного засобу; з метою уникнення покарання за кримінальне правопорушення в якому він на даний час підозрюється, може впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що в ході проведення обшуків були залучені поняті та підозрюваному надано копії відповідних процесуальних документів із зазначенням їх анкетних даних, на думку сторони обвинувачення підозрюваний може незаконно впливати на зазначених свідків, з метою зміни показань останніми в ході досудового розслідування та судового розгляду.

Також, ОСОБА_5 може незаконно впивати на свідка, який приймав участь в проведенні негласних слідчих (розшукових) дій, а саме, проводив оперативні закупки та під час досудового розслідування надавав викривальні покази щодо підозрюваного.

Зокрема, на даний час, триває проведення судових експертиз за рештою вилучених у ОСОБА_5 речовин, а тому, будучи обізнаним про експертну установу, експертам якої доручено проведення відповідних експертиз, останній може незаконно впливати на зазначених експертів, з метою дачі ними завідомо неправдивих висновків.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином. Так, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 є лише складовою частиною добре налагодженої злочинної мережі збуту наркотичних засобів на території України, будучи усвідомленим про наявні шляхи постачання та подальші шляхи збуту наркотичних засобів, перебуваючи на свободі, може перешкоджати органу досудового розслідування встановлювати інших можливих співучасників, зокрема, організаторів злочинної діяльності, пов`язаної з поширенням незаконної пропозиції наркотичних засобів на території міста Києва.

Зокрема, підозрюваний ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже, не має офіційно доходу та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною можливого вчинення ним вказаного злочину.

Враховуючи викладене, менш суворі запобіжні заходи будуть не достатніми для забезпечення належної кримінально-процесуальної поведінки підозрюваним ОСОБА_5 та запобігання зазначеним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, прохав застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що він може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час, не встановлено всі можливі місця знаходження наркотичних засобів, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може впливати на свідків. Зокрема, ОСОБА_5 обізнаний з анкетними даними понятих, які були присутні при проведенні слідчих дій. Також, підозрюваний може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином, зокрема, перешкоджати встановленню інших співучасників, оскільки він є частиною організованої діяльності по збуту наркотичних засобів, може вчиняти нові кримінальні правопорушення, оскільки не має джерела доходу та свої матеріальні потреби намагається задовольнити за допомогою злочинної діяльності. Крім того, до матеріалів клопотання долучено ілюстративну таблицю до протоколу обшуку, з якої вбачається, що за адресою проживання підозрюваного було вилучено значну кількість наркотичного засобу, який було розфасовано, що також може вказувати на умисел щодо незаконного збуту наркотичного засобу.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки, ОСОБА_5 має ряд захворювань і не може перебувати під вартою без належного догляду. Вважає, що підозра є необґрунтованою, оскільки наявна провокація злочину, а саме, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, кримінальне правопорушення не було б скоєно, якби не було спровоковано. Щодо кваліфікації правопорушення, то з матеріалів, долучених до клопотання, вбачається, що перша оперативна закупка була здійснена у лютому 2024 року, однак, особу, яка збула наркотичний засіб, затримано не було, з метою припинення вчинення нею кримінального правопорушення, натомість, було здійснено контрольну закупку, з метою тяжкості кваліфікації кримінального правопорушення. Щодо ризиків, на які посилається сторона обвинувачення, то відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не може бути підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, було проведено обшук у помешканні його підзахисного, де було вилучено наркотичні засоби, які в подальшому, визнані речовими доказами, а тому, відсутній ризик знищення чи спотворення речей. Щодо впливу на свідків, то ними є поняті, які, по суті, не володіють інформацією щодо вчинення кримінального правопорушення, а особа, яка здійснювала закупку наркотичного засобу, є залегендованою, а тому, підозрюваний ОСОБА_5 не зможе впливати на останніх. Щодо можливості вчинення його підзахисним нових кримінальних правопорушень, оскільки він не має джерела доходу, то останній є інвалідом 2-ї групи та отримує пенсію, має дружину та падчерку, з якими він разом проживає, які працюють, тобто, є особою фінансово забезпеченою. Таким чином, прохав застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки саме такий запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника, зазначивши, що була провокація злочину з боку органу досудового розслідування, оскільки було відомо, що він вживає наркотичні засоби, які й було розфасовано для його власного вживання, кількість яких є значною, однак, він це придбав на майбутнє для себе.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

За правилами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст.176 цього Кодексу.

Статтею 184 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу до кожної особи потребує внесення окремого клопотання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 193 КПК України, будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Відповідно до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Судом було встановлено, що 03.01.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання слідчого погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

29 березня 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, наявними доказами, зокрема: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000014від 03.01.2024 року; рапортами; протоколами допиту свідка від 04.01.2024 року, 12.02.2024 року та 29.03.2024 року; протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 22.01.2024 року, 15.02.2024 року та 13.02.2024 року; протоколами огляду покупця від 12.02.2024 року та 29.03.2024 року; протоколами огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих та імітаційних засобів - грошових коштів від 12.02.2024 року та 29.03.2024 року; протоколами огляду місця події від 12.02.2024 року та 29.03.2024 року; висновком експерта № СЕ-19/111-24/9210-НЗПРАП від 16.02.2024 року; постановами про визнання та приєднання речових доказів від 17.02.2024 року та 29.03.2024 року; висновком експерта № СЕ-19/111-24/20198-НЗПРАП від 29.03.2024 року; протоколом обшуку від 29.03.2024 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29.03.2024 року; повідомленням про підозру від 29.03.2024 року.

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Крім того, у судовому засіданні стороною захисту, відповідно до положень ч. 5 ст. 132 КПК України, не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри та щодо незадовільного стану здоров`я підозрюваного.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі й вагомість наявних доказів про можливість вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Слідчий суддя, також враховує, що за злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, з огляду на тяжкість кримінального правопорушення та тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку його подальшого можливого визнання винним у його вчиненні у встановленому законом порядку судом, можливого вчинення кримінального правопорушення в сфері незаконного збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, що на теперішній час є вкрай негативним явищем у суспільстві, особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до переконання, що на теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, й ризики переховування від органу досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, впливу на свідків.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні клопотання погоджується, що ризики є дійсними і виключають можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Так, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчої про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 27 травня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 242 240 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки: не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон (закордонний паспорт), інші документи, що дають право на виїзд з України, в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: