Справа № 557/919/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2024 року селище Гоща

Слідчий суддя Гощанського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , розглянувши за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , у судовому засіданні в залі суду в селищі Гоща клопотання прокурора Гощанського відділу Здолбунівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 23 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, про надання дозволу на проведення огляду,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Гощанського районного суду Рівненської області 06.06.2024 надійшло вищевказане клопотання про надання дозволу на проведення огляду земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0001 власником якої являється Держава Україна в особі Рівненської обласної державної адміністрації Рівненської області, , яка перебуває в оренді у ОСОБА_4 , та на якій розташований об`єкт нерухомого майна, а саме будинок рибака, загальною площею 49,4 кв.м. в АДРЕСА_1 , власником якого являється ОСОБА_4 , із залученням спеціалістів у відповідній сфері відносин.

Клопотання обґрунтовується наступними доводами.

07.01.2014 ОСОБА_4 зареєстровано право власності на будинок рибака, загальною площею 49,4 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно відомостей вказаного реєстру (не вказано, якого реєстру), реєстрацію права власності здійснено на підставі рішення Бугринської сільської ради №8 від 09.01.2019 «Про присвоєння поштової адреси нежитловій будівлі». Водночас, в реєстраційній справі щодо будинку рибака містяться наступні документи: рішення Бугринської сільської ради №8 від 09.01.2019 «Про присвоєння поштової адреси нежитловій будівлі» в АДРЕСА_1 ; технічний паспорт на нежитлову будівлю будинок рибака від 18.10.2018. Відповідно до технічного паспорту будинку рибака від 18.10.2018, його господарськими будівлями та спорудами зазначено качатник, свинарник, будинок охорони, господарська будівля, дамба. Відповідно до ст.ст.60, 61 ЗК України, ст.89 ВК України, навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною 50 м встановлюється прибережна захисна смуга. У прибережній захисній смузі забороняється, зокрема, будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів.

Відомості за даним фактом 04.07.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000124, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.358 КК України.

У ході здійснення досудового розслідування встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :01:002:0001, власником якої являється Держава України в особі Рівненської обласної державної адміністрації Рівненської області, яка на даний момент перебуває в оренді у гр. ОСОБА_5 на якій розташований об`єкт нерухомого майна, а саме будинок рибака, загальною площею 49,4 кв.м. в АДРЕСА_1 власником якого являються ОСОБА_4 , та згідно технічного паспорту будинку рибака від 18.10.2018, його господарськими будівлями та спорудами зазначено качатник, свинарник, будинок охорони, господарська будівля, дамба, однак відповідно до ст.ст.60, 61 ЗК України, ст.89 ВК України, навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною 50 м встановлюється прибережна захисна смуга. У прибережній захисній смузі забороняється, зокрема, будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів.

У зв`язку із цим, з метою повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального провадження виникла необхідність у проведенні огляду земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0001 на якій розташований об`єкт нерухомого майна, а саме будинок рибака, загальною площею 49,4 кв.м. в АДРЕСА_1 із залученням спеціалістів у відповідній сфері відносин для встановлення чи не відбулося порушення земельного законодавства в межах прибережної захисної смуги навколо водойм уздовж урізу води.

Відшукувані предмети та речі, як зазначено в клопотанні фіксація слідів незаконного будівництва.

Враховуючи викладене, з метою фіксації слідів незаконного будівництва,відповідно до ст. 36, 110, 233, 234, 237 КПК України просить суд задоволити його клопотання.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання і просила його задовольнити.

Розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього докази, заслухавши пояснення прокурора, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні вказаного клопотання слід відмовити. При цьому суддя виходив з такого.

Огляд це слідча дія, що полягає у безпосередньому сприйнятті зовнішніх ознак матеріальних об`єктів з метою виявлення та фіксації відомостей, щодо вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до положень Конституції України ніхто не має права проникнути до житла та іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як за вмотивованим рішенням суду та інших законодавчих актів, що забезпечують право особи на недоторканість її володіння.

Відповідно до ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України, обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 234 КПК України, обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді.

Відповідно до ч. 5 ст. 234 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що:

1) було вчинено кримінальне правопорушення;

2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування;

3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду;

4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи;

5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

В той же час прокурором не доведено самого факту вчинення кримінального правопорушення.

Так, як вбачається із клопотання та доданого до нього Витягу із Єдиного реєстру досудових розслідувань від 23.04.2024, № провадження 0000029, відомості до реєстру внесено за фактом вчинення кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 358 Кримінального кодексу України, яка передбачає відповідальність за підроблення посвідчення або іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.

В той же час ні у клопотанні, ні у доданих до нього доказах не міститься інформації, які документи є підробленими на думку органу досудового розслідування, на чому грунтується висновок про їхнє підроблення, у чому полягає підроблення тощо. Більш того, у фабулі Витягу з ЄРДР взагалі не згадується ні про які факти підроблення документів, їх використання тощо. Крім того, до клопотання не додано копій таких документів.

В судовому засіданні прокурор не змогла дати відповіді слідчому судді на запитання, чи вказані документи взагалі наявні в матеріалах кримінального провадження.

Також у клопотанні і згаданому Витягу з ЄРДР вказується, що право власності ОСОБА_4 зареєстровано 27.01.2014, і, як повідомила прокурор в судовому засіданні із використанням підроблених документів. В той же час усі документи, на підставі яких на думку прокурора здійснювалася така реєстрація, датовані 2018 та 2019 роками, тобто, ці документи виготовлені вже після реєстрації права власності. Самих доказів проведення такої реєстрації права власності на нерухоме майно прокурором до клопотання додано не було.

В судовому засіданні прокурор не змогла дати слідчому судді пояснень про причини такої розбіжності в датах.

Тому слідчий суддя позбавлений можливості зробити висновки про те, чи вказані документи мають стосунок до вчинення будь-яких протиправних дій.

Також, в порушення п. 2 і 3 ч. 5 ст. 234 КПК України прокурором не доведено, що відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування, а також - яким чином фіксація слідів незаконного будівництва може бути доказами під час судового розгляду кримінального провадження за ч. 1 ст. 358 КК України з огляду на те, що вказане кримінальне провадження не здійснюється за фактом незаконного будівництва, а відповідно до пункту 6 Клопотання огляд планується проводити з метою фіксації слідів незаконного будівництва.

В судовому засіданні прокурор не змогла дати слідчому судді пояснень про причини таких розбіжностей у правовій кваліфікації кримінального правопорушення та меті огляду.

Крім того, згідно з вимогами п. 8 ч. 3 ст. 234 КПК України клопотання про проведення обшуку (огляду) повинно містити обґрунтування того, що доступ до речей, документів або відомостей, які можуть у них міститися, неможливо отримати органом досудового розслідування у добровільному порядку шляхом витребування речей, документів, відомостей відповідно до частини другої статті 93 цього Кодексу, або за допомогою інших слідчих дій, передбачених цим Кодексом. Натомість, прокурором у клопотанні не наведеного жодного обґрунтування такої неможливості, не додано жодних доказів спроб добровільно отримати доступ до об`єктів, на яких планується проведення огляду.

Окрім того, прокурором не додано до клопотання і в подальшому в судовому засіданні доказів належності майна, в якому просила провести огляд (а саме будинка рибака загальною площею 49,5 кв.м.), ОСОБА_4 (витягів з реєстрів, свідоцтв, договорів тощо).

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, для винесення постанови про проведення обшуку житла чи іншого володіння особи суди відповідно до законодавства повинні переконатися у тому, що існують достатні підстави вважати, що розшукувані предмети знаходяться там. [«Геращенко проти України», п. 132].

Також, щодо способу проведення обшуку Європейський суд з прав людини відзначає, що надто широко сформульована постанова про проведення обшуку давала міліції необмежену свободу дій у визначені того, які документи «становлять інтерес» для розслідування в кримінальній справі. Це призвело до проведення великого обшуку: вилучені документи й предмети не обмежувалися лише тими, які мали відношення до кримінальної справи. [«Smirnov v Russia», n. 471226].

Аналогічна позиція ЄСПЛ міститься в рішенні від 15 липня 2003 року у справі «Ернст та інші проти Бельгії», де вказано, що ордер на проведення обшуку не містив інформації щодо мети проведення обшуку та про предмети, що підлягають вилученню. Таким чином, слідчих було наділено широкими повноваженнями, обшуки не були пропорційними.

Поряд із цим, речі і документи, які визначені у клопотанні та планується відшукати і вилучити під час проведення обшуку, прокурором у клопотанні не індивідуалізовано та не зазначено їх чітких родових ознак. Слід враховувати, що чітке визначення речей, для виявлення яких надається дозвіл на обшук, має істотне значення для забезпечення гарантій при проведенні обшуку.

Вище наведенні обставини встановлюють перешкоди для надання органу досудового розслідування дозволу на проведення огляду, а відтак клопотання слід залишити без задоволення, у зв`язку із його необґрунтованістю, безпідставністю та не доведенням підстав для проведення огляду, визначених ст.234-237 КПК України.

Керуючись ст. ст. 233, 234, 235, 237 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Гощанського відділу Здолбунівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про проведення огляду.

Роз`яснити прокурору, що у разі відмови у задоволенні клопотання про дозвіл на огляд житла чи іншого володіння особи слідчий, прокурор не має права повторно звертатися до слідчого судді з клопотанням про дозвіл на огляд того самого житла чи іншого володіння особи, якщо у клопотанні не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено і проголошено 11.06.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1