УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №00000097 від 26.01.2021 р.-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив скасувати арешт майна, яке належить йому, накладений ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 10.08.2021, а саме: грошові кошти на загальну суму 313600 грн.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 10.08.2021 у справі №760/13207/21 накладено арешт на майно ОСОБА_3 , а саме на грошові кошти на загальну суму 313600 грн.

Зазначений арешт накладений в рамках кримінального провадження №00000097 від 26.01.2021, яке на сьогоднішній день розслідується Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві.

ОСОБА_3 вважає, що в застосуванні арешту наведеного вище майна потреба відпала і такий захід підлягає скасуванню, оскільки він є необґрунтованим, не ґрунтується на положеннях КПК України та усталеній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, вказані грошові кошти належать ОСОБА_3 на праві особистої власності, і джерелом їх походження є позика, взята у ОСОБА_4 , що підтверджується відповідною розпискою.

До того ж, підстава арешту вказаного вище майна як власності ОСОБА_3 перестала існувати, оскільки останній не має та ніколи не мав жодного відношення до кримінального провадження №00000097 і третьою особою, на майно якої може бути накладений арешт в розумінні ч. 4 ст. 170 КПК України не є, а тому для втручання держави у мирне володіння належного ОСОБА_3 майна не вбачається законних підстав.

На підставі викладеного, оскільки не має жодної правової підстави для арешту майна ОСОБА_3 , як зазначає заявник, скасування арешту відповідатиме вимогам ст. 174 КПК України.

Прокурор долучив до матеріалів справи постанову заступника керівника Київської міської прокуратури від 24.09.2021 про доручення здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №00000097 від 26.01.2021 СВ Печерського УПГУНП в м. Києві.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, дійшов до наступного висновку.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 10.08.2021 в рамках кримінального провадження, внесеного 26.01.2021 р. до ЄРДР за №00000097, за клопотанням слідчого накладено арешт на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_4 , а саме: грошові кошти.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Вказаною нормою також передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Таким чином, зважаючи на те, що норми, які регламентують можливість звернення із клопотання про арешт майна кореспондуються із нормами, які передбачають право особи на звернення із клопотання про його (арешту) скасування, тому і звернення із таким клопотанням має відбуватися із дотриманням підсудності - тобто до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як встановлено слідчим суддею, досудове розлідування у кримінальному провадженні №00000097 від 26.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, здійснюється СВ Печерського УПГУНП в м. Києві.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним повернути ОСОБА_3 подане ним клопотання із усіма доданими до нього матеріалами, що не позбавляє його можливості повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 132, 170, 174, 309, 369, 371-372, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №00000097 від 26.01.2021 р. повернути особі, яка подала клопотання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1