Справа №639/2781/24
Провадження №1-кс/639/671/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурорів Харківської окружної прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла вищезазначена скарга ОСОБА_3 , в обґрунтування якої останній посилався на те, що 10.05.2024 він звернувся до Харківської окружної прокуратури Харківської області з повідомленням про злочини, що мають ознаки ч.5 ст. 191, ч.3 ст. 209, ч.2 ст. 210, ч.2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України. Проте до теперішнього часу даних щодо внесення відомостей за його заявою до ЄРДР ним не отримано.

З огляду на викладене, ОСОБА_3 просив зобов`язати уповноваженого прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області:внести відомості до ЄРДР за його повідомленням від 10.05.2024; надати йому витяг з ЄРДР та направити матеріали для проведення досудового розслідування за підслідністю.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, в скарзі та направленій до суду заяві просив справу розглядати без його участі, вимоги скарги підтримав, просив її задовольнити.

Прокурор в судове засідання також не з`явився, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги. При цьому в направленому до суду листі заступник керівника Харківської окружної прокуратури просив розглядати скаргу без участі прокурора, заперечував проти вимог скарги, вказував, що заява ОСОБА_3 від 10.05.2024 не містила відомостей, які б вказували на наявність складу кримінального правопорушення, у зв`язку з чим відповідні відомості не вносились до ЄРДР.

Перевіривши доводи скарги, дослідивши наявні матеріали справи, слідчий суддя приходить до таких висновків.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

Судовим розглядом встановлено, що 10.05.2024 ОСОБА_3 звернувся до Харківської окружної прокуратури Харківської області (далі за текстом - прокуратура) з заявою, в якій просив внести відомості до ЄРДР, вказуючи на такі обставини, які, на його думку, свідчать про вчинені кримінальні правопорушення за ч.5 ст. 191, ч.3 ст. 209, ч.2 ст. 210, ч.2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України.

Як вбачається з листа першого заступника Харківської окружної прокуратури Харківської області від 13.05.2024 №62-647-24, відомості, наведені в повідомленні ОСОБА_3 від 10.05.2023 не були внесені до ЄРДР, оскільки воно за змістом та суттю не є повідомленням про кримінальне правопорушення, адже не містить конкретних даних про його вчинення.

Надаючи оцінку таким діям Харківської окружної прокуратури, необхідно зазначити таке.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

За змістом статті 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомленні, в яких міститься вимога внести відомості до ЄРДР, а лише ті з них, які містять відомості про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінально караного діяння.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки відповідного кримінального правопорушення.

Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року по справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20).

Вказане також узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 24 квітня 2019 року по справі № 818/15/18, згідно яких при розгляді скарги слідчий суддя вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своєму повідомленні від 10.05.2024 ОСОБА_3 посилається на те, що ним було отримано від Височанської селищної ради відповідь , згідно якої у неї відсутній документ за яким їй передано Височанською селищною громадою Харківської області права на управління майном. При цьому головою Височанської селищної ради ОСОБА_4 не скликались жодного разу з 08.12.2020 Загальні збори громадян за місцем проживання, які є формою народовладдя. На переконання ОСОБА_3 , це свідчить про те, що ОСОБА_5 , використовуючи свої владні повноваження, зловживаючи ними, вирішив на свій розсуд вирішувати питання, віднесені до компетенції Височанської територіальної громади Харківської області, тому на підставі рішень ради почали створювати власні підприємства і установи. Зокрема, на відділ освіти Височанської селищної ради перераховувались кошти з місцевого бюджету, де вони безконтрольно використовувались у 2022-2024 роках.

На підставі викладеного, ОСОБА_3 просив внести до ЄРДР відомості про вчинення групою осіб, під керівництвом Височанського селищного голови ОСОБА_6 , у складі його заступника ОСОБА_7 , керівників відділу освіти ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , окремих депутатів Височанської селищної ради дій з ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 210, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України - незаконним створенням фіктивної установи під назвою відділ освіти Височанської селищної ради, через який здійснюється заволодіння майном Височанської територіальної громади, з використанням службових можливостей та повноважень, з оформленням недостовірних офіційних документів, для реєстрацій майна громади на іншу особу, та на підставі абз. 1 п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України направити матеріали для проведення досудового розслідування до НАБУ.

На переконання слідчого судді, зміст вказаного повідомлення ОСОБА_3 від 10.05.2024 достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінальних правопорушень уповноваженими особами Височанської селищної ради (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), не містить, а тому його не можна вважати заявою (повідомленням) про вчинене кримінальне правопорушення.

Повідомлення від 10.05.2024 не містить конкретних фактичних даних щодо дій, які б свідчили про вчинення зазначених можливих кримінальних правопорушень. Так, заявник не наводить будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення зазначених ним у заяві протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій та власному аналізі і бачені норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Зазначені обставини позбавляють орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Необхідне зазначити, що висловлювання у повідомленні від 10.05.2024 про створення посадовими особами Височанської селищної ради фіктивної установи під назвою «Відділ освіти Височанської селищної ради» та безконтрольне використання цим відділом коштів місцевого бюджету повинно бути підтверджено будь-якими розумними поясненнями, які можливо перевірити та/або доданими матеріалами.

Лише самих відомостей, викладених у заяві (повідомленні) та не підтверджених конкретними фактами та доказами, на переконання слідчого судді, не достатньо на підтвердження наявності ознак скоєння злочинів, інакше будь-які дії, за такою логікою, можливо піддати сумніву та безпідставній кримінально-процесуальній перевірці.

За наведених обставин, суд дійшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Харківської окружної прокуратури Харківської області виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості за повідомленням ОСОБА_3 від 10 травня 2024 року, відсутні, а тому в задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурорів Харківської окружної прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1