У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/1510/24

провадження № 1-кс/0285/395/24

19 березня 2024 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю: скаржниці ОСОБА_3 ,

її адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в режимі відеоконференції,

скаргу ОСОБА_3

на бездіяльність посадової особи органу поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

Скаржниця 15.03.2024 звернулася до суду зі скаргою, у якій просить зобов`язати уповноважену особу Звягельського районного відділу поліції в Житомирській області внести до ЄРДР відомості, викладені у її заяві від 03.02.2024 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.162 КК України, та розпочати досудове розслідування.

В обґрунтування скарги зазначає, що нею було подано до поліції заяву про вчинення невідомими особами злочину, в якій викладені обставини незаконного проникнення до житла її сестри ОСОБА_5 по АДРЕСА_1 , яке вона орендує, та позбавлення її особистого майна, що знаходилось всередині приміщення. На думку скаржниці, внаслідок протиправних дій невідомими особами було порушено недоторканість житла, що перебувало у володінні сестри.

Її заява про злочин була прийнята поліцією, однак не була внесена до ЄРДР та, відповідно, досудове розслідування не розпочато.

Скаржниця та її адвокат просили задовольнити скаргу з підстав, зазначених у ній.

Представник органу досудового розслідування на слухання справи не прибув.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, приходжу наступного висновку.

Одним із загальних засад кримінального провадження є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Відповідно до ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, дізнавача, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед яких, зокрема є їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Встановлено, що 03.02.2024 зі служби 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_3 про те, що цього дня невідомі особи таємно змінили замки до квартири АДРЕСА_2 , яку винаймає її сестра. Дана заява черговим поліції була зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) Звягельського районного відділу поліції за №1614 та була розглянута в порядку з Законом України «Про звернення громадян», про що 23.02.2024 дільничним офіцером поліції винесено відповідну довідку.

На думку скаржниці, в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки кримінального правопорушення передбаченого ст.162 КК України.

Право особи на повагу до її житла (недоторканність житла) гарантовано Конституцією України та міжнародними нормативно-правовими актами. У ст.30 Конституції України встановлено недопущення проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. Кожен має право на повагу до житла (ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Своєчасне виявлення та якісне розслідування порушення недоторканності житла є важливою умовою належної реалізації державою функції щодо забезпечення відповідного права-гарантії. Держава зобов`язана належним чином охороняти це право людини від протиправних посягань, у тому числі і у кримінально-правовий спосіб. З огляду на це у КК України встановлено відповідальність за порушення недоторканності житла, яке також має місце у разі протиправного проникнення до домоволодіння, яким постійно користується потерпілий, однак який не є його власником, а здійснює правомочності з користування домоволодінням у встановленому законом порядку. Зазначена норма покликана захистити право людини на недоторканність житла від суспільно-небезпечних правопорушень.

Кримінальним і кримінальним процесуальним законом не встановлено обов`язковості такої ознаки житла особи чи її іншого володіння, як належність їх особі на праві власності (що включає право володіння, користування і розпорядження майном) чи на праві володіння як одного з елементів юридично забезпеченого права власності і як вид права на чужі речі. Виходячи з принципу недоторканості житла та з огляду на визначення поняття іншого володіння особи в ч.2 ст.233 КПК, зазначення про законне чи незаконне володіння як житлом, так і «іншим

володінням» особи вказує на будь-які підстави набуття особою фактичного права володіння цим майном (права мати річ), яке може бути як пов`язаним, так і не пов`язаним з юридичною фіксацією цього факту (отриманням права на річ).

Проникнення до квартири, яку особа орендує, без її дозволу та відома і без законних на те підстав, є порушенням недоторканості житла особи, яке тягне настання відповідальності, встановленої законом.

Стаття 214 КПК України зобов`язує посадових осіб внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування по заяві або повідомленню, які містять ознаки кримінального правопорушення. Положення цієї статті у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК, і тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Із системного аналізу норм КПК можна дійти висновку, що до ЄРДР вносяться відомості про обставини не щодо усіх/будь-яких заяв чи повідомлень, а тільки тих, які можуть свідчити про вчинення саме кримінального правопорушення (злочину), тобто повинні мати достатні дані про наявність в події ознак складу злочину у розумінні ст.11 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.214 КПК України лише огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до ЄРДР, що здійснюється негайно після завершення огляду. Будь-які інші процесуальні дії до реєстрації кримінального провадження неможливі.

Державні органи завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для своїх рішень, та вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події.

Для початкового етапу розслідування порушення недоторканності житла, залежно від сформованої ситуації, вибираються алгоритми розслідування на початковому етапі. Типовим приводом для початку досудового розслідування за цим видом кримінального правопорушення є одержання заяви громадян, чиє право на недоторканність житла було порушено. З метою недопущення необґрунтованого внесення інформації про кримінальне правопорушення до ЄРДР доцільно невідкладно провести огляд місця події, попередньо з`ясувавши в заявника її обставини. Також важливо ознайомитись із документами, які підтверджують право власності на житло об`єкт протиправного посягання; необхідно допитати потерпілого і свідків із максимальною деталізацією показань щодо осіб, які, можливо, є причетними до події, що розслідується, та обставин вчинення кримінального правопорушення; оглянути документи на житло, залучити відповідну житлово-експлуатаційну організацію чи ОСББ. При цьому варто звернути особливу увагу на перевірку версії про можливість вчинення підозрюваними іншого злочину, зокрема крадіжки, пов`язаної з проникненням до житла чи іншого володіння особи.

Проведення вищевказаних дій у певній послідовності та з урахуванням конкретної ситуації, дає змогу успішно встановити наявність чи відсутність факту порушення недоторканності житла.

Відсутність події або складу кримінального правопорушення відповідно до ст.284 КПК України є підставою для закриття кримінального провадження.

Зі змісту досліджених матеріалів перевірки заяви скаржниці, які були зареєстровані в журналі єдиного обліку за №1614, слідує, що уповноважена особа органу поліції дійшла передчасного висновку про відсутність факту вчинення кримінального правопорушення та наявність саме цивільно-правових відносин у даній справі, а перевірка була проведена неповно та формально, без врахування зазначених вище вимог закону. У зв`язку з цим, скарга підлягає частковому задоволенню, а саме у частині зобов`язання уповноваженої особи органу поліції внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 03.02.2024. Решта вимог скарги не підлягає задоволенню, оскільки вони є передчасними та їх вирішення не належить до повноважень слідчого судді, зокрема визначення правової кваліфікації кримінальних правопорушень на стадії прийняття заяви від потерпілої особи. Згідно зі ст.214 КПК України уповноваженою особою до ЄРДР вноситься попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Під час перебігу досудового розслідування, ця кваліфікація може бути змінена.

Керуючись статтями 303, 307, 372 КПК України, ? ?

ПОСТАНОВИЛА:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Звягельського районного відділу поліції в Житомирській області

внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань

відомості, викладені у заяві ОСОБА_3 від 03.02.2024,

яка зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) за №1614.

У задоволенні вимог скарги в частині визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Час проголошення повного тексту ухвали 20.03.2024 о 15 год.

Слідча суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_6 Літвин