УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області

ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання Володимирського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000113 від 01.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ

05 березня 2024 року до Володимир-Волинського міського суду Волинської області надійшло вищезазначене клопотання дізнавача сектору дізнання Володимирського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна, яке він обґрунтовує тим, що 29.02.2024 під час проходження прикордонного контролю на пункті пропуску для міжнародного автомобільного сполучення «Устилуг», що знаходиться на території Устилузької ОТГ Володимирського району Волинської області, гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 надав на паспортний контроль тимчасове посвідчення військовозобов`язаного, довідку ВЛК з ознаками підроблення.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 358 КК України, відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 березня 2024 року за № 0000113.

29 лютого 2024 року у період часу з 16.30 год. по 18.36 год. слідчим СВ Володимирського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події, а саме пункту пропуску «Устилуг» за адресою: Володимирський район, м. Устилуг, вул. Левінцова, 60, де в присутності власника ОСОБА_4 було вилучено належні останньому на праві власності та користування особисті документи, а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 , видане ІНФОРМАЦІЯ_2 08.04.2023 року на ім`я ОСОБА_4 та довідку військово-лікарської комісії № 63 від 08.04.2023 року про виключення ОСОБА_4 з військового обліку, видану ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до повідомлення Державної прикордонної служби України, під час поглибленої перевірки наданих ОСОБА_4 документів, встановлено ознаки можливого підроблення, а саме: підписи посадових осіб, що видали вищевказані документи, та бланки, на яких вони надруковані, не відповідають встановленим зразкам; в реєстрах відсутні будь-які дані про видачу даних документів.

Вилучене під час огляду місця події майно і документи визнано і прилучено до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів.

Дізнавач вважає, що вилучені 29 лютого 2024 року документи, а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 , видане ІНФОРМАЦІЯ_2 08.04.2023 року на ім`я ОСОБА_4 та довідка військово-лікарської комісії № 63 від 08.04.2023 року про виключення ОСОБА_4 з військового обліку, видану ІНФОРМАЦІЯ_2 , є предметом кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та в подальшому виступатимуть по кримінальному провадженню важливими речовими доказами, тому є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України. Крім того, на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд необхідних слідчих дій за участю вказаних речей та документів.

Таким чином, вилучені під час огляду місця події 29 лютого 2024 року документи, а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 , видане ІНФОРМАЦІЯ_2 08.04.2023 року на ім`я ОСОБА_4 та довідку військово-лікарської комісії № 63 від 08.04.2023 року про виключення ОСОБА_4 з військового обліку, видану ІНФОРМАЦІЯ_2 , підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням даним майном, оскільки мають значення речових доказів і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за їх участі ряду судових експертиз та слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження. В іншому ж випадку, вказані предмети, які є речовими доказами у кримінальному провадженні, підлягатимуть поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних експертиз, оскільки сліди кримінального правопорушення на них можуть бути знищені.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, просив розглянути клопотання за його відсутності.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_6 подав до суду клопотання про проведення судового засідання за його відсутності. З приводу задоволення клопотання дізнавача заперечував у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.2 ст.131, ч.1 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Встановлено, що сектором дізнання Володимирського РВП ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000113 від 01.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України (використання завідомо підроблених документів).

Предметом вказаного кримінального правопорушення є: 1) посвідчення або інший офіційний документ, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою або збут такого документа; 2) печатки, штампи, бланки підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, інші офіційні печатки, штампи, бланки.

Згідно витягу з ЄРДР № 0000113 від 01.03.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 29.02.2024 під час проходження прикордонного контролю на пункті пропуску для міжнародного автомобільного сполучення «Устилуг», що знаходиться на території Устилузької ОТГ Володимирського району Волинської області, надав на паспортний контроль тимчасове посвідчення військовозобов`язаного, довідку ВЛК з ознаками підроблення.

29 лютого 2024 року під час проведення огляду місця події, а саме пункту пропуску «Устилуг» за адресою: Володимирський район, м. Устилуг, вул. Левінцова, 60, в присутності власника ОСОБА_4 було вилучено належні останньому на праві власності та користування особисті документи, а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 , видане ІНФОРМАЦІЯ_2 08.04.2023 року на ім`я ОСОБА_4 та довідку військово-лікарської комісії № 63 від 08.04.2023 року про виключення ОСОБА_4 з військового обліку, видану ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для накладення арешту на вилучені у ОСОБА_4 документи, з метою їх збереження, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що ці документи є предметом кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати документів, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача сектору дізнання Володимирського районного відділу поліції ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000113 від 01.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 , видане ІНФОРМАЦІЯ_2 08.04.2023 на ім`я ОСОБА_4 , та довідку військово-лікарської комісії № 63 від 08.04.2023 про виключення ОСОБА_4 з військового обліку, видану ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони розпоряджатися та користуватися цим майном.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення направити дізнавачу та власнику майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1