Справа № 201/1850/17
Провадження №1-во/201/10/24
УХВАЛА

20 червня 2024 року Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі слідчого судді Бойко В.П.,

за участю секретаря судового засідання Мандрикевича М.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі заяву представника Фонду державного майна України Іванченко Ірини Сергіївни про виправлення описки в ухвалі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06.02.2017 року,

ВСТАНОВИВ:

На адресу суду надійшла заява представника Фонду державного майна України Іванченко Ірини Сергіївни про виправлення описки в ухвалі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06.02.2017 року по справі № 201/1850/17, у якій представник просить суд виправити описку в ухвалі Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 06.02.2017 по справі №201/1850/17, а саме: в ухвалі зазначити вірний номер кімнати - 908. В обґрунтування поданої заяви зазначено, що ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 06.02.2017 по справі №201/1850/17 задоволено клопотання адвоката Залізко В`ячеслава Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна. При цьому, в ухвалі суду, на сторінці 5, в абзаці 2, пункту 4, рядку 7, невірно зазначено номер кімнати - 098, загальною площею 49,8 кв.м.; реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01.

У судове засідання представник не з`явився, надіслав до суду заяву, якою просив розглянути справу без його участі, заяву задовольнити.

Представник відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду заяви слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя приходить до такого правового висновку з відповідних підстав.

Так, судове рішення має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних і стилістичних помилок, виправлень), а також повинно бути точним.

Відповідно до ч.1 ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи, виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необгрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених в ухвалі описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Судом встановлено, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 27.01.2017 року у справі №201/1310/17 (провадження 1-кс/201/1144/2017) клопотання у кримінальному провадженні №0005240 від 14.12.2016 слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області Алієва В.А., погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури Дніпропетровської області Шпаком О.О., про арешт майна задоволено.

Також судом встановлено, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06.02.2017 року по справі №201/1850/17 (провадження № 1-кс/201/1524/2017) клопотання адвоката Залізко В.С. в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна задоволено.

Одночасно у поданій заяві про виправлення описки заявником не обгрунтовано, у чому саме вона полягає та фактично останній просить змінити мотивувальну частину ухвали суду.

Відповідно до ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Приписами ст. 22 КПК України визначено: суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Отже, дослідивши заяву представника Фонду державного майна України Іванченко І.С. про виправлення описки, а також дослідивши ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06.02.2017 року по справі № 201/1850/17, суд доходить висновку про безпідставність поданої заяви про виправлення описки, враховуючи, що вказана ухвала суду не містить описку, що необхідно виправити, враховуючи той факт, що згідно ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 27.01.2017 року у справі №201/1310/17 (провадження 1-кс/201/1144/2017) зазначено номер кімнати «098» площею 49,8 кв.м, у зв`язку з чим, у задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 22, 26, 379 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника Фонду державного майна України Іванченко Ірини Сергіївни про виправлення описки в ухвалі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06.02.2017 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя В.П. Бойко