Справа №760/1424/24 1-кс/760/1252/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову дізнавача ВД Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві про відмову у визнанні потерпілим в порядку статті 303 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вищевказана скарга.

У поданому клопотанні адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 просив: скасувати постанову старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 від 25 грудня 2023 року про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000894 від 26 липня 2023 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого частиною першою статті 361 КК України; зобов`язати старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , а у разі її відсутності іншу уповноважену особу у кримінальному провадженні № 0000894 від 26 липня 2023 року, невідкладно вручити ОСОБА_4 через його представників (адвокатів), пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого у кримінальному провадженні № 0000894 від 26 липня 2023 року; зобов`язати старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , а у разі її відсутності іншу уповноважену особу у кримінальному провадженні № 0000894 від 26 липня 2023 року повідомити Солом`янський районний суд міста Києва про виконання судового рішення.

Клопотання мотивоване тим, що відділом дізнання Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000894 від 26 липня 2023 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого частиною першою статті 361 КК України.

Враховуючи, що вищевказаним кримінальним правопорушенням ОСОБА_4 завдано моральну шкоду, останній в порядку статті 55 КПК України звернувся до ВД Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві з заявою від 22 серпня 2023 року про залучення його до провадження як потерпілого.

25 грудня 2023 року за результатами розгляду вказаної заяви дізнавачем СД ВП № 2 Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 винесено постанову про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 у вказаному кримінальному провадженні.

Заявник вважає зазначену постанову необґрунтованою, оскільки дізнавачем не наведено жодного аргументу на спростування факту завдання ОСОБА_4 моральної шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тому звернувся з указаною скаргою.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомив, однак 15 березня 2024 року на електронну пошту суду надіслав заяву про залишення поданої ним скарги без розгляду.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин неявки суду не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання особи, яка подала скаргу та дізнавача, відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України, фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Статтею 26 КПК України передбачено, що, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, положення статті 28, частини третьої статті 81 КПК України, суд вважає за можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши заяву та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Положеннями частини першої статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Зокрема, пунктом 5 частини першої статті 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, дізнавача, прокурора, про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Згідно з частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, виходячи з принципів змагальності та диспозитивності кримінального процесу, визначених статтями 7, 22, 26 КПК України, оскільки особа, яка подала клопотання, не підтримує вимоги скарги з якими звернулась, про що подала письмове клопотання про залишення скарги без розгляду, тому у слідчого судді відсутні підстави для розгляду даної скарги по суті.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством визначений вичерпний перелік рішень слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення дізнавача про відмову у визнанні потерпілим, а питання про залишення без розгляду такої скарги чинним кримінальним процесуальним законодавством не врегульовано, тому в силу дії засади законності воно має бути врегульоване та вирішене за правилами застосування аналогії кримінального процесуального закону.

Так, згідно з частиною шостою статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 19 частини першої статті 7 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність.

Частиною першою статті 26 КПК України визначено, що принцип диспозитивності полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

З огляду на викладене, враховуючи клопотання ОСОБА_3 про залишення скарги без розгляду та принцип диспозитивності, слідчий суддя приходить до висновку про залишення скарги без розгляду.

З огляду на викладене та керуючись статями 7, 9, 26, 303, 307, 309, 372, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову дізнавача ВД Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві про відмову у визнанні потерпілим в порядку статті 303 КПК України залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1