н/п 1-кс/490/2230/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/3794/24
У Х В А Л А

про накладення арешту на майно

03 червня 2024 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника відділу Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000107 від 29.04.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, яке вилучене 29.04.2024, в ході проведення обшуку, за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон марки Nokia 4.2, моделі «ТА-1157», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з метою забезпечення збереження речового доказу.

Оскільки вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та є речовими доказами, то прокурор вважає, що виникла необхідність у його арешті.

Вказує, що зазначені речі самі по собі та в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження мають суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні щодо події кримінального правопорушення, винуватості особи (осіб), форми вини, мотиву і мети кримінального правопорушення. Тому є достатні підстави вважати, що вказані речі, предмети та документи містять відомості, що відповідають критеріям визначеним у ст. 98 КПК України. Крім того, наявна необхідність проведення відповідних експертних досліджень, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного у клопотанні вилученого майна на даний час наявні підстави для ініціювання арешту майна.

А тому прокурор звернувся до суду з відповідним клопотанням, яке просить задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, просив про розгляд клопотання за його відсутності.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього письмові документи, вважаю, що клопотання слід задовольнити виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що громадянка російської федерації ОСОБА_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , м.т. НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , з використанням аккаунту в месенджері «Telegram» під ніком « ОСОБА_5 » (ідентифікатор користувача у системі id ) поширювала інформаційні повідомлення, в яких наявні ознаки виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії рф проти України, а також глорифікації осіб, які здійснювали збройну агресію рф проти України. Крім того, в ході особистого листування з учасниками антидержавних спільнот месенджера «Telegram», вказана особа може поширювати відомості про розташування підрозділів ЗСУ та інших утворених відповідно до закону військових формувань, з метою передачі такої інформації представникам зс рф. Так, відповідно до листу від оперативного підрозділу №64/20-4211 від 17.05.2024 отримано інформацію, що громадянка рф ОСОБА_4 , на даний час, проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

У зв`язку з вищевикладеним 28.04.2024 на підставі ухвали слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва, проведено обшук житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у якому проживає ОСОБА_4 , під час якого виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон марки Nokia 4.2, моделі «ТА-1157», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

Постановою слідчого-криміналіста від 14.05.2024 року у кримінальному провадженні вказане майно визнано речовими доказами.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Крім цього, п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення).

Зважаючи на вищенаведене та з урахуванням того, що вилучене майно, на яке прокурор просить накласти арешт, саме по собі та в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, внаслідок вчинення особою кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів, а тому суд вважає обґрунтованим клопотання прокурора на виниклу необхідність у накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, та вважає, що таке клопотання слід задовольнити.

Керуючись вимогами ст. ст.117,170-173,309,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене 29.04.2024, в ході проведення обшуку, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон марки Nokia 4.2, моделі «ТА-1157», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з метою забезпечення збереження речового доказу.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом, відповідно до ст.174 КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1