Справа №295/5148/24
УХВАЛА

Іменем України

08.04.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області ОСОБА_3 ,

погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,

про арешт майна, подане у кримінальному провадженні №0000430 від 02.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в:

Дізнавач, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке обґрунтоване тим, що 28.02.2024, близько 10:57 год, невідома особа, яка користується мобільним номером телефону НОМЕР_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , отримала в оренду на день від гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звукорежисерське приладдя, за яке здійснила оплату в розмірі 1 000 грн, та в якості завдатку залишила свій паспорт, та по закінчення строку оренди не повернула вищевказане приладдя та вимкнула мобільний телефон.

У ході досудового розслідування встановлено, що 02.03.2024 до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області із письмовою заявою звернувся гр. ОСОБА_5 , який повідомив, що 28.02.2024, близько 11:00 год, за адресою: АДРЕСА_2 , до нього, за попередньою домовленістю, під`їхав гр. ОСОБА_6 , який у нього на умовах усної домовленості на один день орендував мікрофон «Sennheiser ME66», відеозахист марки «RODE BLIMP», телескопічну вудку марки «RODE BOOHPOLE», цифровий рекордер « НОМЕР_2 », навушники «Beyerdynamic Dt 770 Pro», два кабелі (на три метри), чотири акумуляторні батареї на 2500 МАХ, на кожному приладі був наявний логотип «KOS SOUND PRODUCTION». За це невідомий лишив оплату у розмірі 1 000 грн та в якості завдатку залишив нібито свій паспорт, виданий на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 . Однак, останній 29.02.2024 звукорежисерське приладдя не повернув. ОСОБА_5 намагався зателефонувати на номер ОСОБА_6 НОМЕР_1 , однак телефон був вже поза зоною досяжності.

Далі, під час огляду місця події 03.04.2024 з 10:20 год по 10:33 год за адресою: АДРЕСА_4 , в приміщенні кабінету №3 гр. ОСОБА_7 добровільно надав працівникам поліції для вилучення паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , виданого Борзнянським РВ УМВС України в Чернігівській області, 07.05.2004, та поміщено до спец пакету №PSP2041230, який належним чином опечатано та скріплено підписами понятих та дізнавача, та який вилучений до Житомирського РУП, з метою подальшого огляду та встановлення всіх обставин вчинення даного кримінального правопорушення.

03.04.2024 дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , виданого Борзнянським РВ УМВС України в Чернігівській області, 07.05.2004 року, було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні у зв`язку з тим, що він може містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів, дізнавач просить накласти арешт на вказане у клопотанні майно.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, до клопотання долучив заяву про проведення судового засідання без участі дізнавача.

У відповідності до приписів ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття дізнавача у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 172 УПК України, клопотання про арешт майна розглядається без повідомлення власника майна.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 02.04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000430 від 02.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до змісту копії протоколу огляду місця події від 03.04.2024 за адресою: АДРЕСА_4 , в приміщенні кабінету №3 гр. ОСОБА_7 добровільно надав працівникам поліції для вилучення паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , виданого Борзнянським РВ УМВС України в Чернігівській області, 07.05.2004, та поміщено до спец пакету №PSP2041230.

Постановою дізнавача Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 03.04.2024 про визнання предмету речовими доказами, паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , виданого Борзнянським РВ УМВС України в Чернігівській області, 07.05.2004, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000430.

Відповідно до ст. 167, 168 КПК України вищевказані речі є тимчасово вилученим майном.

Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання копій матеріалів кримінального провадження, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.

Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.

Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , виданого Борзнянським РВ УМВС України в Чернігівській області, 07.05.2004.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1