ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2385/23
провадження № 1-в/753/297/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

представник Комунального некомерційного

підприємства «ЦПМСД № 2» ОСОБА_4 ,

у судовому засіданні з розгляду клопотання директора Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомомоги № 2» Дарницького району міста Києва про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000070 від 03.02.2023,

встановив:

Зміст клопотання

До Дарницького районного суду міста Києва 19 квітня 2024 року надійшло клопотання директора Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомомоги № 2» Дарницького району міста Києва про скасування арешту майна.

Обґрунтовуючи клопотання про скасування арешту майна директор посилається на те, що ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 23 грудня 2021 року у межах кримінального провадження за № 0001101 від 29.10.2021 було накладено арешт на майно, зокрема на: 1) системний блок марки «Dia West UNIVERSAL Pro I» S/N: НОМЕР_1 з кабелем живлення; 2) моноблок марки «Lenovo» S/N: PC0XS44R з кабелем живлення; 3) системний блок марки «Frimi» з моделлю материнської плати H81M-S1 з кабелем живлення; 4) два нетбуки «Lenovo», один з яких має модель MIIX 320-101CR S/N S/N: P201UDW3 MTM: 80XF0076RA та інший MIIX 320-101CR S/N S/N: P201UDY2 MTM: 80XF0076RA.

Директор вказує, що зазначене майно належить Комунальному некомерційному підприємству «Центр первинної медико-санітарної допомомоги № 2» Дарницького району міста Києва ().

Окрім цього директор зазначає, що вироком Дарницького районного суду міста Києва від 29 березня 2024 року було затверджено угоду про визнання винуватості у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 354 КК України. Проте, не було вирішено питання про скасування арешту на зазначене майно.

Наголошує, що арешт на майно був накладений у межах кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 , яка на момент вчинення кримінальних правопорушень обіймала посаду старшої медичної сестри амбулаторії загальної практики сімейної медицини № 3. На переконання директора, оскільки стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 ухвалено обвинувальний вирок, натепер існують обґрунтовані підстави для скасування арешту на зазначене майно.

Позиції учасників судового провадження

У судовому засіданні представник Комунального некомерційного підприємства «ЦПМСД № 2» ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання та просив таке задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання та зазначив, що арешт був накладений на вилучене під час обшуку майно у межах кримінального провадження за № 0001101 від 29.10.2021, судовий розгляд якого наразі здійснюється у Дарницькому районному суді міста Києва під головуванням судді ОСОБА_6 .

Водночас угода про визнання винуватості між прокурором та ОСОБА_5 була затверджена судом у межах виділеного кримінального провадження за № 0000070 від 03.02.2023.

Прокурор також зазначив, що вилучене майно під час обшуку на підставі ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 23 грудня 2021 року у межах кримінального провадження за № 0001101 від 29.10.2021 постановою визнано речовим доказом.

Наголосив, що має намір використати вилучене під час обшуку майно як речові докази у цьому провадженні.

З огляду на вказане, прокурор просив відмовити в задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Оцінка та мотиви суду

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про скасування арешту майна суд повинен перевірити наступні обставини: по-перше, чи звернувся із клопотанням про скасування арешту майна належний суб`єкт; по-друге, чи наявні підстави, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість скасування арешту майна - відсутність подальшої потреби в арешті або накладення арешту необґрунтовано.

Як встановлено з матеріалів долучених до клопотання, ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 23 грудня 2021 року у межах кримінального провадження за № 0001101 від 29.10.2021 було накладено арешт на майно, зокрема і питання про скасування якого порушував ініціатор клопотання.

Дійсно, вироком Дарницького районного суду міста Києва 29 березня 2024 року головуючою суддею ОСОБА_1 було затверджено угоду про визнання винуватості у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000070 від 03.02.2023, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 354 КК України. Окрім цього, в порядку ст. 100 КПК України судом вирішено питання про долю речових доказів, які належали обвинуваченій ОСОБА_5 .

Представник Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомомоги № 2» Дарницького району міста Києва у судовому засіданні наголошував, що хоча арешт на майно був накладений у межах кримінального провадження за № 0001101 від 29.10.2021, проте з урахуванням тієї обставини, що ОСОБА_5 обіймала посаду лікаря на їхньому підприємстві та відповідно стосовно останньої затверджено угоду про визнання винуватості, слід було вирішити питання про скасування арешту на все майно в порядку ст. 100 КПК України при ухвалені обвинувального вироку.

Водночас суд звертає увагу, що угода про визнання винуватості між прокурором та обвинуваченою була затверджена головуючою суддею Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 у виділеному кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000070 від 03.02.2023, і суд не мав жодних процесуальних підстав до вирішення питання про речові докази з будь-яких інших кримінальних проваджень, навіть первісного.

Однак, директор ставить перед судом питання про скасування арешту на майно у межах кримінального провадження за № 0001101 від 29.10.2021.

У зв`язку з цим, суд звертає увагу на те, що розгляд кримінального провадження за № 0001101 від 29.10.2021 нині здійснюється суддею Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 .

Таким чином, підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування арешту майна на вилучене майна, а тому у задоволенні клопотання директора слід відмовити.

Керуючись ст. 81 КК України, статтями 170-174, 372 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання директора Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомомоги № 2» Дарнциького району міста Києва про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000070 від 03.02.2023, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1