У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/4788/24

№ 1-кс/183/896/24

14 травня 2024 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000601 від 13.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Бердянська Запорізької області, з середньою-спеціальною освітою, одруженого, маючий на утриманні двох малолітніх дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період, перебуваючого на посаді оператора взводу безпілотних літальних апаратів військової частини НОМЕР_1 , у званні «солдат», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , такого, що не має судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з клопотанням, погодженим прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000601 від 13.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 13.05.2024 приблизно о 18 годині 20 хвилин у солдата ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин та особистої неприязні до військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті останньому.

У цей час солдат ОСОБА_5 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, на ґрунті особистої неприязні до ОСОБА_9 , зайшов до спального приміщення, яке розташоване на території бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_5 » по АДРЕСА_3 , де взяв до рук автомат «АК74 5,45х39» № НОМЕР_2 , який закріплений за військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_10 , та тримаючи автомат в руках вийшов з приміщення на вулицю.

Далі солдат ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 , підійшов до останнього та на відстані приблизно 1 1,5 метри здійснив три одиночні постріли з вказаного автомату, поціливши ОСОБА_9 однією кулею у верхню частину лівої ноги та двома кулями в область грудної клітини.

В результаті умисних дій солдата ОСОБА_5 , ОСОБА_9 від отриманих поранень помер на місці.

За викладених вище обставин солдат ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

13 травня 2024 року відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідуваньза № 0000601за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 115 КК України.

13 травня 2024 року о 19 годині 30 хвилин військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 затримано за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення в порядку ст. 208 КПК України.

14 травня 2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, обґрунтовується такими матеріалами та доказами наявними у кримінальному провадженні: протоколом огляду місця події від 13 травня 2024 року; протоколом огляду трупа від 13 травня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 13 травня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 13 травня 2024 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 13 травня 2024 року.

В ході досудового розслідування за вказаним кримінальним провадженням виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 усвідомлює, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину із застосуванням вогнепальної зброї, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, після вчинення інкримінованого йому злочину кинув знаряддя вчинення злочину та намагався покинути місце вчинення злочину. Враховуючи перелічені обставини, ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що перешкоджатиме досудовому розслідуванню.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що на даний час в ході досудового розслідування допитано в якості свідка військовослужбовців, які безпосередню були присутні під час вказаних подій, які проходить службу разом із ОСОБА_5 та у випадку обрання іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, останній зможе вільно незаконно впливати на свідка, з метою зміни його показів, чи відмови від показів.

Про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що підозрюваний ОСОБА_5 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , яка систематично здійснює виїзди в зони ведення активних бойових дій, тому останній матиме можливість не прибувати, або не своєчасно прибувати за викликом слідчого або прокурора для проведення необхідних слідчих (розшукових) дій, у зв`язку з чим підозрюваний може перешкоджати проведенню досудового розслідування у розумні строки.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, з метою ухилення від покарання у разі визнання його винним або від кримінального переслідування існує реальний ризик і можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме самовільне залишення військової частини, вчинене в умовах воєнного стану або дезертирство, тобто злочини, передбачені ч. 5 ст. 407 КК України та ч. 4 ст. 408 КК України.

Застосування до ОСОБА_5 тримання під вартою, як виняткового запобіжного заходу, є цілком виправданим, зважаючи на суспільну небезпеку злочинного діяння, у якому підозрюється останній, та неможливість забезпечити запобігання наявних ризиків більш м`якими запобіжними заходами.

Обґрунтованість неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Органом досудового розслідування взято до уваги те, що інший запобіжний захід обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо, оскільки особисте зобов`язання, особиста порука або застава виключає той фактор щодо обізнаності органом досудового розслідування про постійне місця знаходження підозрюваного ОСОБА_13 , а тому останній користуючись даним фактором, може вчинити дії, які передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та тим самим зашкодити проведенню досудового розслідування.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в тому числі і цілодобового домашнього арешту, хоча і підозрюваний ОСОБА_5 повинен буде перебувати у визначеному судом місці у визначений час, однак не можливо виключити той фактор, що підозрюваний ОСОБА_5 у нічний час користуючись відсутністю контролю за його діями, може залишати своє помешкання, а тим самим буде користуючись даною можливістю із помсти до свідків або потерпілих, що певним чином може відобразитися на об`єктивність досудового розслідування вразі впливу (погрози, умовляння, підкупу тощо) на останніх.

Відтак у слідства є достатні дані вважати, що ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

На підставі викладеного, сторона обвинувачення вважає, що з урахуванням реальної наявності вказаних ризиків забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та належної поведінки можливо лише при застосуванні до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, запобігання вищезазначеному ризику застосуванням більш м`яких запобіжних заходів не можливо.

Застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є цілком виправданим, зважаючи на суспільну небезпеку злочинного діяння, у якому підозрюється останній, та неможливість забезпечити запобігання наявному ризику більш м`якими запобіжними заходами.

З огляду на викладене, слідчий звернувся із вказаним клопотанням до слідчого судді.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримала, просила його задовольнити, мотивуючи обставинами, викладеними в ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 з огляду на позицію свого підзахисного не заперечував проти задоволення клопотання слідчого.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового провадження, перевіривши матеріали клопотання, дослідивши надані докази, дійшов такого висновку.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 13.05.2024 приблизно о 18 годині 20 хвилин у солдата ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин та особистої неприязні до військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті останньому. У цей час солдат ОСОБА_5 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, на ґрунті особистої неприязні до ОСОБА_9 , зайшов до спального приміщення, яке розташоване на території бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_5 » по АДРЕСА_3 , де взяв до рук автомат «АК74 5,45х39» № НОМЕР_2 , який закріплений за військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_10 , та тримаючи автомат в руках вийшов з приміщення на вулицю. Потім солдат ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 , підійшов до останнього та на відстані приблизно 1 1,5 метри здійснив три одиночні постріли з вказаного автомату, поціливши ОСОБА_9 однією кулею у верхню частину лівої ноги та двома кулями в область грудної клітини. В результаті умисних дій солдата ОСОБА_5 , ОСОБА_9 від отриманих поранень помер на місці.

13.05.2024 відомості про цю подію були внесені до ЄРДР №000060 1за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

13 травня 2024 року о 19 годині 30 хвилин військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 затримано за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення в порядку ст. 208 КПК України.

14 травня 2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

За положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання доцільності застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ч. 2 ст. 177 КПК України, відповідно до якої підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Судове рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим та містити, як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст.177 КПК України.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності, зокрема: протоколом огляду місця події від 13 травня 2024 року; протоколом огляду трупа від 13 травня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 13 травня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 13 травня 2024 року; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 13 травня 2024 року.

При розгляді доказів, наданих слідчим в підтвердження клопотання, зазначених вище, слідчий суддя вважає на підставі ст. 178 КПК України їх вагомими та обґрунтованими. У відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Камбел і Харлі проти Сполученого Королівства» вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Тому слідчий суддя вважає, що існують всі підстави вважати підозру обґрунтованою.

Стосовно ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя погоджується з позицією слідчого, підтриманою прокурором, щодо ймовірності його виникнення, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлює, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину із застосуванням насильства, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тому враховуючи ці обставини ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що перешкоджатиме досудовому розслідуванню.

Окрім того, ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин на території Новомосковського району Дніпропетровської області, хоча сам зареєстрований на території іншої області за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Тому, маючи можливість вільного пересування, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України, свідчить те, що на цей час у ході досудового розслідування допитано в якості свідків військовослужбовців, які безпосередню були присутні під час вказаних подій, які проходить службу разом із ОСОБА_5 та у випадку обрання іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, останній зможе вільно незаконно впливати на свідка, з метою зміни його показів, чи відмови від показів.

Про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що підозрюваний ОСОБА_5 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , яка систематично здійснює виїзди в зони ведення активних бойових дій, тому останній матиме можливість не прибувати, або не своєчасно прибувати за викликом слідчого або прокурора для проведення необхідних слідчих (розшукових) дій, у зв`язку з чим підозрюваний може перешкоджати проведенню досудового розслідування у розумні строки.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, з метою ухилення від покарання у разі визнання його винним або від кримінального переслідування існує реальний ризик і можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме самовільне залишення військової частини, вчинене в умовах воєнного стану або дезертирство, тобто злочини, передбачені ч. 5 ст. 407, ч. 4 ст. 408 КК України.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено той факт, що інші, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні та визнаним слідчим суддею доведеними.

Слідчий суддя враховує наявність у підозрюваного ОСОБА_5 місця реєстрації та проживання, міцних соціальних зв`язків за місцем його проживання, оскільки останній одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, а також відсутність у нього судимостей. Водночас, слідчий суддя враховує також і вагомість наданих в обґрунтування клопотання доказів, вік та стан здоров`я підозрюваного, які не вказують на неможливість застосування запобіжного заходу, про який просить слідчий, те, що дії, які інкримінуються підозрюваному, мають виняткову суспільну небезпечність, оскільки посягають на життя та здоров`я особи, а відтак цей злочин є одним з найбільш суспільно небезпечних кримінальних правопорушень. Означене є беззаперечною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну зі спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Розглядаючи питання щодо застосування застави, суд виходить з того, що ч. 3 ст. 183 КПК України, покладає на слідчого суддю обов`язок при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Зокрема, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування (п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України).

Отже, враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного із застосуванням насильства, суд не знаходить підстав для визначення підозрюваному розміру застави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000601 від 13.05.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. ст. 115 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12 липня 2024 року без визначення розміру застави.

Повний текст ухвали складено і оголошено 15 травня 2024 року о 08 годині 30 хвилин.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1