УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 568/654/24

Провадження № 1-кс/568/94/24

01 травня 2024 р. м.Радивилів

Радивилівський районний суд Рівненської області

слідчий суддя ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

слідчий ОСОБА_3

прокурор ОСОБА_4

підозрюваний ОСОБА_5

захисник ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000074 (від 05 квітня 2024 року), за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 309 КК України

ВСТАНОВИВ:

Начальник СВ відділення поліції № 2 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області за погодження із прокурором, звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000074 (від 05 квітня 2024 року) щодо ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання вказав, що в провадженні слідчого відділення відділення поліції №2 Дубенського районного відділу поліції ГУНП в Рівненській області знаходяться матеріали досудового розслідування №0000074 (від 05 квітня 2024 року)

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 будучи військовослужбовцем Збройних Сил України за призовом під час мобілізації на особливий період, обіймаючи посаду майстра-номера обслуги 1 реактивного артилерійського взводу реактивної артилерійської батареї військової частини НОМЕР_1 , не маючи відповідного передбаченого законом дозволу (ліцензії) на придбання, носіння, зберігання та збут бойових припасів, діючи із прямим умислом, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, приблизно на початку квітня 2024 року (точніше досудовим розслідуванням не встановлено), перебуваючи поблизу с. Михайлівка, Рівненської області, шляхом привласнення знайденого, незаконно придбав бойові припаси, а саме: наступальну осколкову ручну гранату RGD-5 із маркуванням «Dunarit RDX RGD-5 117 16», наступальну осколкову ручну гранату «DM51», з маркувальним «HGR SPLITTER DM51A2 DNM05C0017» та 80 патронів калібром 5,45х39мм, які є бойовими проміжними патронами з підвищеною пробивною здатністю із сталевим сердечником (7Н10, 7Н10М) зразка 1974 р., які носив при собі, а в подальшому незаконно зберігав в лісовому масиві, неподалік с. Михайлівка, Крупецької територіальної громади.

17 квітня 2024 року близько 15 години 50 хвилин ОСОБА_5 маючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи їх настання, умисно, незаконно, в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, за грошові кошти в сумі 2600 гривень, збув особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_7 : наступальну осколкову ручну гранату RGD-5, наступальну осколкову ручну гранату «DM51» та 80 патронів калібром 5,45х39мм.

Крім того, 29.04.2024 р. приблизно о 13 год. 30 хв. ОСОБА_5 маючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи їх настання, умисно, повторно, незаконно, в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки за грошові кошти в сумі 4500 гривень збув особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_7 предмети ззовні схожий на пістолет та гранату іноземного виробництва типу «М-67», предмети ззовні схожі на патрони калібром 5,45мм в кількості 30шт.

29.04.2024 о 13 годині 35 хвилин, безпосередньо після скоєння зазначеного вище кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

30.04.2024 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

В клопотанні слідчий зазначає наявність ризиків, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; продовжувати займатись злочинною діяльністю та вчинити інші кримінальні правопорушення.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та зазначив, що у разі не застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкодити об`єктивному розслідуванню кримінального провадження та встановленню обставин кримінального правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні повністю підтримав клопотання щодо обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та зазначив, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу зважаючи на наведені у клопотанні ризики та враховуючи його особу не має можливості.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечили проти обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просили застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані до клопотання письмові докази, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 194 КПК України визначено обов`язок слідчого судді, суду під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які, з-поміж іншого, свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.?

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність обрання запобіжного заходу є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Встановлено, що 05.04.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000074 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Проведеними у кримінальному провадженні слідчими та негласними слідчим (розшуковими) діями встановлено, що до вчинення зазначеної злочинної діяльності причетний ОСОБА_5 , який займається безпосереднім незаконним збутом бойових припасів.

В ході проведення контролю за вчиненням злочину, задокументовано, що 17.04.2024 р. близько 15:50 год. ОСОБА_5 здійснив продаж особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_7 за грошові кошти в сумі 2600 гр. наступальну осколкову ручну гранату RGD-5, наступальну осколкову ручну гранату «DM51» та 80 патронів калібром 5,45х39мм.

Крім того, 29.04.2024 р. приблизно о 13:30 год. ОСОБА_5 за грошові кошти в сумі 4500 гривень збув особі під зміненими анкетними даними ОСОБА_7 предмети ззовні схожий на пістолет та гранату іноземного виробництва типу «М-67», предмети ззовні схожі на патрони калібром 5,45мм в кількості 30 шт.

Судом встановлено, що 29.04.2024 о 13 годині 35 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

30.04.2024 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідчим та прокурором при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою доведено наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

При встановленні даних, що характеризують особу підозрюваного, встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не одружений, що свідчить про недостатню міцність його соціальних зв`язків.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ст. 12 КК України належать до категорії тяжких злочинів. Санкція ч.1 ст. 263 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

При цьому, суд враховує також тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та ту обставину, що за вказаний злочин може бути обрано покарання виключно у вигляді позбавлення волі, підвищену суспільну небезпеку злочину є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Можливість підозрюваного вчиняти інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає такі дії вірогідними, з огляду на докази, які досліджені в судовому засіданні, тобто існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 будучи військовослужбовцем Збройних Сил України, самовільно залишив військову частину НОМЕР_1 та ухилився від військової служби, що на думку суду свідчить про імовірність залишення свого місця проживання з метою ухилення від покарання.

Слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Враховуючи докази, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 вищевказаного кримінального правопорушення, існування ризику передбаченого п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , обставини його вчинення, та дані про особу підозрюваного, суд дішов висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 Кримінального процесуального кодексу України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2024 становить 3028 грн.

Враховуючи майновий стан особи підозрюваного, суд дійшов висновку про те, що достатнім для забезпечення підозрюваного обов`язків, передбачених КПК України, встановлення застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840 грн.

У разі внесення застави за підозрюваного, з урахуванням тяжкості злочину та обставин злочину, слід покласти обов`язки передбачені статтею 194 КПК України.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 309 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника СВ відділення поліції №2 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області у кримінальному провадженні №0000074 (від 05 квітня 2024 року) про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України - задовільнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Строк дії ухвали встановити до 29.06.2024 року.

Визначити розмір застави 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за наступними реквізитами: отримувач ТУ ДСА України в Рівненській област; інш.спец.рахунок UA0010559; банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ; МФО 820172; .

У випадку сплати застави, відповідно до вимог частини 5 статті 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора; утримуватися від спілкування зі свідками; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну; повідомити слідчого, прокурора про зміну місця проживання чи фактичного перебування.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Строк дії ухвали та покладених обов`язків, у разі внесення застави - до 29.06.2024 р.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1