Справа № 383/645/24
Номер провадження 1-кс/383/144/24
УХВАЛА

25 травня 2024 року слідчий суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 (м. Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000071 від 23.05.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець с. Куйбишеве, Бобринецький район, Кіровоградська область, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , має середню освіту, офіційно не працює, не одружений, не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, 28.02.2022 призваний на військову службу до лав ЗСУ за мобілізацією до військової частини НОМЕР_1 у військовому званні солдат, раніше не судимий,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 днів без визначення розміру застави, якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а саме умисне знищення чужого майна, вчиненому шляхом підпалу.

Слідчим у клопотанні зазначені фактичні обставини кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України:

23.05.2024 року ОСОБА_4 прибув до житлового будинку, АДРЕСА_2 та який належить потерпілій ОСОБА_7 , щоб забрати власні речі, які залишив в будинку потерпілої. На ґрунті виниклих ревнощів до ОСОБА_7 вирішив незаконно знищити житловий будинок, який їй належить шляхом його підпалу. Переконався, що за його діями ніхто не спостерігає, взяв на подвір`ї будинку АДРЕСА_2 , сухої трави та, розклавши в одній із кімнат, підпалив її сірниками. Далі впевнившись, що відбулось загорання речей та меблів у будинку, залишив приміщення будинку та попрямував до місця свого проживання.

В результаті вчинення підпалу, житловий будинок було знищено полум`ям, тобто приведено в стан непридатності для проживання та неможливості в подальшому відремонтувати будинок.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України - умисному знищенні чужого майна шляхом підпалу.

23.05.2024 року по даному факту внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000071 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.194 КК України.

23 травня 2024 року о 15 год. 30 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

24 травня 2024 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, тобто в умисному знищенні чужого майна шляхом підпалу.

Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий послався на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду обумовлене тим, що у разі направлення до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , йому може загрожувати позбавлення волі строком від трьох до десяти років, у зв`язку з чим останній з метою уникнення кримінальної відповідальності може та матиме реальну можливості у разі перебування на волі виїхати за межі Кіровоградської області; незаконно впливати на свідків, потерпілу з метою уникнення покарання, так як підозрюваному в разі визначення його винуватим, загрожує покарання строком від 3 до 10 років, а також з урахуванням бажання уникнути відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання та вагомості доказів обґрунтованості підозри, незаконно впливати на свідків, що вже допитані у проваджені, так і тих, що підлягають встановленню та допиту.

Слідчим вказано на недоцільність та неможливість застосування запобіжних заходів, не пов`язаних із триманням під вартою ОСОБА_4 з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечив обставин кримінального правопорушення та повідомленої йому підозри. Зазначив, що не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду і впливати на потерпілу, з якою проживає у різних населених пунктах. Підтвердив, що є військовослужбовцем з 2022 року, однак залишив військову частину восени 2022 року. З потерпілою познайомився і спілкувався протягом місяця, мав намір проживати разом, однак між ними виник конфлікт. Просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечила обґрунтованість клопотання та вказала на відсутність ризиків, визначених прокурором. Зазначила, що відносно підозрюваного може бути обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який повністю забезпечить виконання обов`язків підозрюваним.

Дослідивши клопотанням та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обо`вязків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до десяти років.

Підозра у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується оголошеними та дослідженими слідчим суддею у судовому засіданні доказами, що долучені до клопотання, зокрема протоколами слідчих дій, протоколом допиту потерпілої.

Слідчим суддею взято до уваги обставини пред`явленої підозри, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, який не працює, не одружений, є військовослужбовцем та самовільно залишив місце служби, тобто не має сталих соціальних зв`язків.

Слідчий суддя вважає, що підозрюваному не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою через наявність ризиків, передбачених у ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи, що підозрюваний, перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним, незаконно впливати на свідків, потерпілу, перешкодити розслідуванню кримінального провадження іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставини справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірними та такими, що принижують його гідність у розмінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, відповідно до положення ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Неможливість застосування такого запобіжного заходу чи заборону застосування слідчим у клопотанні не обґрунтовано.

Враховуючи дані про особу підозрюваного, його матеріальний стан, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, положення ч. 5 ст. 182 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку щодо визначення застави в розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на нього ряду обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою, або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 183, 193-197 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 21.07.2024 року 15 год. 30 хв.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 обчислювати з моменту його затримання, тобто з 15 год. 30 хв. 23.05.2024 року.

Строк цієї ухвали закінчується о 15 год. 30 хв. 21.07.2024 року.

Визначити ОСОБА_4 заставу сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 121120 грн. та яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: "застава за ОСОБА_4 у справі за клопотанням №383/645/24, провадження №1-кс/383/144/24, Бобринецький районний суд Кіровоградської області" із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити з дня внесення застави до 21 липня 2024 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави, має бути наданий відповідній уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, яка після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суддю Бобринецького районного суду Кіровоградської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, особою, що перебуває під вартою - з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1