справа № 208/7088/23
№ провадження 1-кп/208/475/23
УХВАЛА

24 серпня 2023 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження у режимі відеоконференції:прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0000102 від 10.02.2022 р. відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

встановив:

01 серпня 2023 р. до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшли матеріали обвинувального акта відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 190 КК України.

Під час підготовчого судового засідання захисником ОСОБА_7 заявлено клопотання про закриття кримінального провадження № 0000102 від 10.02.2022 р. відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 190 КК України на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з наявним, на думку захисту, порушенням територіальної підсудності під час розгляду слідчим суддею Кіровського районного суду клопотання слідчого погодженого з прокурором про продовження строку досудового розслідування. У судовому засіданні захисник та обвинувачені підтримали клопотання, прокурор ОСОБА_3 заперечував у зв`язку з його необгрунтованістю.

Суд, розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, дослідивши обвинувальний акт та додатки до нього, дійшов такого висновку.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається у разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Відповідно п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.295-1 КПК України зазначено, що у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого. Водночас територіальна підсудність щодо розгляду вказаних клопотань прямо не визначена процесуальним законом.

Так, згідно з положеннями ч. 1 та п. «а» ч. 2 ст. 38 КПК органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання, досудове слідство здійснюють слідчі підрозділи органів Національної поліції.

У своєму клопотанні захисник без достатніх підстав зазначає, що нібито тільки слідче управління ГУНП у Дніпропетровській області підпадає під поняття слідчого підрозділу в розумінні статті 38 КПК України, однак такі твердження нічим не обґрунтовані.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 15 ЗУ «Про національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Відповідно до п. 1 Постанови КМУ № 730 від 16.09.2015 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком, у якому перераховані Головне управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, Головне управління Національної поліції у м. Києві, Головні управління у областях та Департамент патрульної поліції як міжрегіональний територіальний орган Національної поліції.

Згідно ч. 2, ч. 3 ст. 15 ЗУ «Про національну поліцію» територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України на підставі пропозицій керівника поліції. Структуру територіальних органів поліції затверджує керівник поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ України.

Так, згідно наказів Національної поліції України, погоджених міністром внутрішніх справ України, затверджено структуру територіальних органів поліції, відповідно до якої у структурі територіальних (відокремлених) підрозділів Головних управлінь Національної поліції в областях створено територіальні управління поліції, у структурі яких створено відділення поліції, при чому останні не мають статусу юридичної особи та зареєстровані як філії територіальних управлінь поліції. В структурі кожного з цих органів створено слідчі підрозділи, відділи та відділення).

За хибною логікою, яка викладена у клопотанні захисника про закриття кримінального провадження, всі слідчі слідчих підрозділів територіальних органів поліції у Дніпропетровській області без створення юридичної особи, які здійснюють розслідування кримінальних проваджень, мають звертатись з клопотаннями у межах КПК до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська за місцем реєстрації ГУНП в Дніпропетровській області.

Необхідно зазначити, що правові позиції, відповідно до яких критерієм визначення місця розташування слідчого підрозділу, є місце знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ, були викладені тільки у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (ВССУ) від 15.10.2013 № 1-1640/0/4-13. Однак зазначений лист відкликаний листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (ВССУ) від 07.04.2014 № 5-467/0/4-14, у зв`язку з відмінними, ніж у затверджених судовою палатою у кримінальних справах рекомендаційних роз`ясненнях, викладених у листі № 223-559/0/4/13 від 05 квітня 2013 року "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження".

Позиція щодо територіальної підсудності клопотань про застосування заходів забезпечення (яка є доречною та логічною для застосування до процесуального інституту продовження строків досудового розслідування) неодноразово викладена у листах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ ВССУ: № 223-559/0/4/13 від 05 квітня 2013 року "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження" та N 223-1650/0/4-16 від 16.06.2016 «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні», у п.1 якого зокрема зазначено:

«Відповідно до ч. 2 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

При цьому органом досудового розслідування, враховуючи системний аналіз положень п. 8 ч. 1 ст. 3 КПК та ч. 1 ст. 38 КПК, є: 1) слідчі підрозділи (Головне слідче управління, слідче управління, відділ, відділення) органів Національної поліції України, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, органів державного бюро розслідувань; … Іншими словами, органом досудового розслідування в конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у ч. 1 ст. 38 КПК.

У випадку проведення досудового розслідування слідчою групою клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження також розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.»

Необхідно зазначити, що станом на 12-17 травня 2023 року (дати подачі клопотання та розгляду його слідчим суддею) досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000102 від 10.02.2022 відносно ОСОБА_4 за ч.4 ст.190 КК України, ОСОБА_5 за ч.4 ст.190 КК України, та ОСОБА_6 за ч.4 ст.190 КК України здійснювалось групою слідчих, визначеною відповідно до постанов про створення слідчої групи від 10.02.2023 та постанови про зміну складу слідчої групи від 01.03.2023, до якої входили слідчі відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області та старшим групи визначено старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 , за підписом якої і подавалось клопотання про продовження строків досудового розслідування.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1977 від 26.04.2018 визначено фактичне місце розташування відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області у службових приміщеннях за адресою: м. Дніпро, вул. Княза Володимира Великого, 34, вказана адреса перебуває під юрисдикцією Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

Аналогічно у інших кримінальних провадженнях, слідчі відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області протягом часу свого створення на функціонування звертались з клопотаннями у кримінальних провадженнях до слідчих суддів Кіровського районного суду.

Таким чином, орган досудового розслідування направляючи клопотання про продовження строку досудового розслідування до Кіровського районного суду Дніпропетровська діяв в межах кримінального процесуального кодексу України, будь-які підстави навіть допускати про направлення клопотання для розгляду до нібито неуповноваженого суду не існують.

В подальшому слідчий суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська прийняв справу до розгляду, після чого у передбачені кримінальним процесуальним законом строки здійснив виклики сторін та розгляд клопотання. Під час розгляду клопотання додержано передбачені кримінальним процесуальним законом процедура, забезпечено змагальність сторін, право на захист, можливість стороні захисту надавати свої заперечення, тощо.

Таким чином, вважаю, що наведені рішення ВСУ у справах № 643/7208/20 та № 643/7609/20 та викладені в них позиції, що територіальна підсудність повинна визначатись не за фактичним місцем розташування слідчого у конкретній справі, а за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ не є нерелевантними до цього кримінального провадження, оскільки місцезнаходження слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області, який створено у структурі СУ ГУНП в Дніпропетровській області визначено окремим наказом відповідно до вимог законодавства.

Що стосується наведених адвокатом рішень суду апеляційної інстанції у вказаному провадженні, в яких на його думку встановлено порушення правил підсудності, необхідно зазначити, що такі посилання не відповідають вимогам кримінального процесуального законодавства та є безпідставними виходячи з наступного.

Так, відповідно до положень статті 198 КПК України «Значення висновків, що містяться в ухвалі про застосування запобіжних заходів», висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Крім того, самі по собі ухвали та викладений у ньому текст не можуть вважатись доказом, який встановлює певні факти. Відповідно до загальної засади кримінального провадження передбаченої ст. 23 КПК суд повинен досліджувати докази безпосередньо. Зазначені рішення судом апеляційної інстанції прийнято без врахування документів, які на час апеляційного розгляду не були долучені, та які підтверджують розслідування кримінального провадження відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області, про що зазначалось вище та додаються до вказаних заперечень.

Таким чином, зазначені доводи адвоката є необґрунтованими. Щодо заперечень адвоката на зазначену ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.05.2023 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000102 від 10.02.2022 відносно ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 190 КК України, ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 190 КК України, та ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 190 КК України до 23 серпня 2023 року, є необґрунтованими з вищевикладених підстав, таким чином, клопотання захисника є необгрунтованим та задоволенню не підлягає. Керуючись ст. 284, 314 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження № 0000102 від 10.02.2022 р. відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 за ч. 4 ст. 190 КК України на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1