Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 641/5196/19
Провадження № 1-кп/553/147/2024
У Х В А Л А

Іменем України

30.04.2024м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , розглянувши заяву обвинуваченого ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, ?

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Ленінського районного суду м. Полтави перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001266 від 18.04.2013 року за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 189 КК України.

29.04.2024 року на адресу суду від обвинуваченого ОСОБА_2 надійшла заява про участь в судовому засіданні 30.04.2024 року о 11:30 в режимі відеоконференції з власних технічних засобів.

За результатами розгляду заяви заявника про забезпечення участі у судовому розгляді в режимі відеоконференції з використанням власного облікового запису, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), зокрема, у разі:

1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;

2) необхідності забезпечення безпеки осіб;

3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;

4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;

4-1) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України;

5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

З метою забезпечення реалізації положень ст. 336 КПК України та встановлення єдиного порядку роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), Наказом Державної судової адміністрації України від 15.11.2012 № 155 було затверджено Інструкцію про порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), а також компетентними органами було проведено обладнання органів досудового розслідування, судів, установ попереднього ув`язнення та установ виконання покарань технічними засобами проведення дистанційного провадження у режимі відеоконференції. Проведення судового засідання в Україні у режимі відеоконференції здійснюється з використанням ліцензованих програм EASYCON, TrueConf, які забезпечують учасникам процесу інформаційну безпеку.

При цьому, пунктом 1.2.1 вищезазначеної Інструкції передбачено, що учасники судового процесу (кримінального провадження) можуть брати участь у процесуальних діях у режимі відеоконференції лише за наявності технічної можливості для її проведення у відповідних судах, державних органах чи установах.

Частиною 7 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Слід зазначити, що процес організації проведення судового засідання в режимі відеоконференції згідно ст. 336 КПК України безпосередньо покладається одночасно як на суд, що розглядає відповідне провадження, так і на суд (або орган досудового розслідування, або установу попереднього ув`язнення, або установу виконання покарань) за територіальним місцезнаходженням учасника судового процесу, що обрав такий вид участі у засіданні. У цьому випадку може бути забезпечено реалізацію положень ч. 7 ст. 336 КПК України, яка передбачає обов`язок суду вручити особі, яка бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, пам`ятку про її процесуальні права та перевірити її документи, що посвідчують особу.

При проведенні судового засідання в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, з використанням власного облікового запису на платформах «EASYCON», «TrueConf», реалізація положень ч. 7 ст. 336 КПК України, є неможливою.

Висновок про неможливість проведення дистанційного судового провадження в порядку КПК України в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення з використанням власного облікового запису міститься і в ухвалі Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 26.10.2020 (провадження № 51-3620км-20).

Організація проведення судового засідання в режимі відеоконференції згідно зі ст. 336 КПК України покладається одночасно як на суд, що розглядає відповідне провадження, так і на суд (орган досудового слідства, установу попереднього ув`язнення або установу виконання покарань) за територіальним місцезнаходженням учасника судового процесу, що обрав такий вид участі у засіданні. Судовий розпорядник або секретар судового засідання суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права та перевірити документи, що посвідчують особу.

Здійснення судового провадження в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду шляхом використання власних технічних засобів позбавить суд можливості виконати всі необхідні вимоги, передбачені частинами 3-5 ст. 336 КПК України, та дотриматись процедури судового розгляду з урахуванням специфіки кримінального провадження, зокрема дотримання вимог щодо інформаційної безпеки. Зокрема, запропонований заявником спосіб участі його у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду шляхом використання власних технічних засобів позбавить суд можливості належним чином, без фактичної перевірки оригіналів документів, що посвідчують особу, встановити особу. Крім того, в дистанційному судовому засіданні поза межами приміщення суду неможливо забезпечити конфіденційність, неупередженість та відсутність тиску на особу, що дає показання чи висловлює свою думку.

Тобто розглядаючи можливість проведення дистанційного судового провадження, суд повинен врахувати та дослідити, в кожному випадку окремо, причини, які унеможливлюють безпосередню участь учасника в судовому засіданні.

Так, указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» на всій території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який у подальшому було продовжено та триває й на даний час.

У листі № 1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» (п. 7) Верховний Суд зазначив, зокрема, якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

Аналогічне положення наявне у п. 10 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022.

Так, відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) забезпечує, у тому числі, участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції (п. 3). Підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує учасникам справи можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів; у приміщенні іншого суду - за допомогою технічних засобів суду; в установі попереднього ув`язнення, установі виконання покарань або медичному закладі - за допомогою технічних засобів, наявних у відповідній установі. (п. 45).

Водночас, враховуючи вищезазначені роз`яснення та рекомендації, суд звертає увагу, що в умовах воєнного стану, учасник кримінального провадження може бути допущений до участі у засіданні в режимі відеоконференції за допомогою власних засобів як виняток та лише у зв`язку із наявністю об`єктивних обставин, які позбавляють його можливості взяти участь у судовому засіданні особисто або в режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів, визначених КПК України.

Слід взяти до уваги, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України).

Отже, звертаючись із клопотанням про участь у засіданні в режимі відеоконференції за допомогою власних засобів, учасник кримінального провадження має надати докази на підтвердження неможливості взяти участь у судовому засіданні особисто або в режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів, визначених КПК України. Сам по собі факт звернення із клопотанням не є безумовною підставою для його задоволення.

Натомість, заявник, звертаючись із відповідним клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, не надав доказів на підтвердження неможливості прибути в судове засідання або визначити суд на території України, найбільш зручний для проведення відеоконференції, а також не вказує жодних, передбачених у ч. 1 ст. 336 КПК України інших підстав для здійснення ним участі у судовому провадженні дистанційно у режимі відеоконференції, в тому числі й таких, яких можуть бути визначені судом достатніми для прийняття такого рішення.

При цьому, суд вважає, що один лише факт неможливості прибути особисто в зал судового засідання з якого вбачається, на думку заявника, явна небезпека для життя при великій скупченості людей в судовій установі і це є об`єктивними обставинами, не є обставиною, яка унеможливлює його прибуття в судове засідання, оскільки, незважаючи на введення на території України воєнного стану, активні бойові дії проходять переважно в східних регіонах держави; Ленінський районний суд м. Полтави працює в штатному режимі, а Укрзалізниця, транспортні компанії надають послуги з регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів щодня з м. Харкова до м. Полтави.

Окрім того, ч. 4 ст. 336 КПК України передбачено, що учасник кримінального провадження подає клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія клопотання в той самий строк надсилається іншим учасникам кримінального провадження.

Подана заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 336 КПК України, а саме: надійшла до суду за 1 день до дати судового засідання та не містить докази надсилання копії заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів іншим учасникам справи.

Враховуючи викладене, заява обвинуваченого ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власного облікового запису задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 336, 369-372 КПК України, ?

ПОСТАНОВИВ:

Заяву обвинуваченого ОСОБА_2 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власного облікового запису залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиОСОБА_1