Тарутинський районний суд Одеської області
Справа № 513/600/23
Провадження по справі № 1-кп/514/48/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2024 року смт Тарутине

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Тарутине кримінальне провадження, відомості за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000241 від 23.02.2023 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нове Тарутино, Тарутинського району, Одеської області, громадянина України, із середньою-спеціальної освітою, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Тарутинського районного суду Одеської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Захист обвинуваченого у даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 здійснює адвокат ОСОБА_5 , який будучи належним чином повідомлений про судове засідання, призначене на 12.06.2024 року о 14 год. 10 хв. не прибув та завчасно не повідомив про неможливість свого прибуття. Натомість перед початком судового засідання надіслав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з поганим самопочуттям (підвищений артеріальний тиск). За клопотанням обвинуваченого та прокурора, розгляд справи було відкладено на 18.06.2024 року о 14 год. 10 хв.

18.06.2024 року захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 повторно до суду не з`явився, не повідомив завчасно про неможливість свого прибуття, надав клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з перебуванням на амбулаторному лікуванні.

Враховуючи, що вказане клопотання подано стороною захисту не завчасно та те, що він не прибув у судове засідання без поважних причин, суд поставив на обговорення питання, щодо неповажності причин неприбуття адвоката в судове засідання, необхідності відкладання судового розгляду та повторного виклику адвоката в судове засідання.

Прокурор ОСОБА_3 підтримав поставлене на обговорення питання та просив визнати явку адвоката неповажною та відкласти розгляд справи.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив викликати адвоката в наступне судове засідання.

З доданого до клопотання адвоката ОСОБА_6 про відкладення розгляду справи у зв`язку з амбулаторним лікуванням, суд зазначає наступне.

Про час розгляду справи адвокат ОСОБА_5 був проінформований завчасно, через Електронний суд та додатково, через засоби мобільного зв`язку, а відтак міг заздалегідь довести до відома суд, про неможливість неприбуття в судове засідання.

Окремо, суд звертає увагу, що у своєму клопотанні адвокат зазначає про неможливість прибуття у зв`язку з перебуванням на амбулаторному лікуванні. До клопотання надано консультативний висновок, згідно якого рекомендовано лікування амбулаторно, за місцем спостереження. Дистанційний нагляд сімейного лікаря.

Відповідно до вимог ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Цьому положенню кореспондує ст. 20 КПК України, відповідно до якої підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого. Також, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу) (ч. 2 ст. 47 КПК України).

У статті 138 КПК України вказаний перелік поважних причин неприбуття особи на виклик, зокрема: затримання, тримання під вартою або відбування покарання; обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Відтак, із системного аналізу зазначеної норми вбачається, що поважними причинами для неприбуття учасника кримінального провадження у судове засідання є наявність виключно тих обставин, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Однак, із клопотання захисника таких обставин не вбачається. Адже, як на поважну причину для відкладення судового засідання він посилався на перебування на амбулаторному лікуванні, що не може бути визнано як поважна, у розумінні статті 138 КПК України. Крім того, суд зазначає, що захиснику ОСОБА_5 під час розгляду даного кримінального провадження, за дозволом суду, була надана можливість прийняття участі в розгляді кримінального провадження в режимі відеоконференції та захисник вже приймав участь у засіданнях за допомогою відкоконференцзв`язку.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Вемхофф проти Німеччини», «Карт проти Туреччини»).

Суд, вирішуючи питання про баланс прав та інтересів обвинуваченого у даному кримінальному провадженні, бере до уваги положення ст. 20 КПК України, які в сукупності із ч. 1 ст. 318 КПК України дозволяють зробити висновок, що не прибуваючи у судові засідання, захисник ОСОБА_5 порушив принцип забезпечення обвинуваченим права на захист, що є однією з основних засад судочинства та фундаментальним для кримінального процесу, а також право обвинуваченого на розгляд цього провадження у розумні строки, що призводить до невиправданого затягування судового розгляду справи і суперечить вимогам ч. 1 ст. 318 КПК України.

Незважаючи на те, що ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва (параграф 39 рішення ЄСПЛ у справах «Кускані проти Об`єднаного Королівства», від 24 вересня 2002 року, заява № 32771/96).

Відповідно до вимог частини першої ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Згідно з нормами статей 42, 44, 45 Правил адвокатської етики, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи. У відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним.

З урахуванням наведених обставин, суд вважає, що причини за яких адвокат повторно не з`явився в судове засідання не можна вважати поважними, в розумінні стаття 138 КПК України та приходить до висновку про необхідність відкладення судового розгляду для повторного виклику адвоката в судове засідання.

Керуючись вищенаведеним та на підставі статей 138, 324 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України , відкласти на 20 червня о 12 год. 30 хв.

Повідомити сторони про час та дату судового засідання.

Попередити адвоката ОСОБА_5 про можливість застосування наслідків за невиконання процесуальних обов`язків щодо участі в судовому розгляді та завчасного повідомлення суду про можливі причини неявки.

Ухала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1