ЄУН 389/253/24
Провадження №1-кс/389/240/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 та її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 заявлене в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.01.2024 за №0000079, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Знам`янка Кіровоградської області, громадянки України, яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , не працює, дітей не має, раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , як сторона кримінального провадження, 22.03.2024 подала до суду дане клопотання, в якому просить продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.04.2024, без права внесення застави.

Клопотання обгрунтоване тим, що 27.01.2024 приблизно о 22:00 год. ОСОБА_4 , спільно зі своїм чоловіком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходились у приміщенні веранди житлового будинку, розташованого за адресою АДРЕСА_2 . Перебуваючи у вказаному місці між ОСОБА_4 та її чоловіком ОСОБА_4 на грунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, під час якої у ОСОБА_4 виник умисел на умисне вбивство чоловіка ОСОБА_4 , тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. Реалізуючи даний умисел, діючи умисно та цілеспрямовано, ОСОБА_4 кухонним ножем, який вона тримала у своїй правій руці, нанесла своєму чоловіку ОСОБА_4 один удар в область грудної клітини, спричинивши таким чином останньому тілесні ушкодження у вигляді колого-різаної рани грудної клітини. Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_4 27.01.2024 помер на місці вчинення злочину. Причиною смерті ОСОБА_4 згідно з лікарськоим свідоцтвом про смерть №2823/23 від 28.01.2024 є проникаюче поранення грудної клітки з ушкодженням серця.

Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 скоїла умисне вбивство, тобто умисне провоправне заподіяння смерті іншій людині, тобто злочин, передбачений ч.1 ст.115 КК України.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення 28.01.2024 СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000079, кваліфікація - ч.1 ст. 115 КК України.

28.01.2024 о 02:00 год. в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. ОСОБА_7 було затримано.

28.01.2024 о 07:30 год. по кримінальному провадженню №000079 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного злочину підветрджується: рапортом, складеним за результатами повідомлення на лінію «102» від 27.01.2024; протоколом огляду місця події від 28.01.2024 території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_2 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 ; висновком судово-медичної експертизи №23 від 31.01.2024; висновком судово-медичної експертизи №141 від 07.02.2024; висновком судово-медичної експертизи №130 від 02.02.2024; висновком судово-медичної експертизи №25 від 21.02.2024.

27.03.2024 спливає строк тримання під вартою ОСОБА_12 однак закінчити розслідування до вказаного часу не є можливим, так як у кримінальному провадженні з метою встановлення усіх фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та тих, які підлягають доказуванню, необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, а саме: отримати та долучити висновки всіх призначених судово-медичних експертиз; провести слідчий експеримент з підозрюваною; призначити судово-медичну експертизу за наслідками проведення слідчого експерименту за участі підозрюваної; виконати інші слідчі та процесуальні дії, необхідність у яких може виникнути внаслідок проведення вищевказаних слідчих та процесуальних дій; виконати вимоги ст.290 КПК України (скласти обвинувальний акт та ресстр матеріалів досудового розслідування). За вказаного виникла необхідність у продовженні підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Застосування стосовно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не забезпечать виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків.

Встановленні під час досудового розслідування ризики, передбачені п.1,3 ст.177 КПК України, наразі не зменшились і не зникли. За вказаного виникла необхідність у продовженні підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити вказуючи на його обґрунтованість. Зазначив, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наведеним у клопотанні ризикам, які не зхменшилися з часу застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрювана та її захисник заперечували щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили обрати менш суворий запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК, на які посилається прокурор. Підозрювана вину в скоєному визнала частково, не погоджується з кваліфікацією кримінального правопорушення.

Заслухавши прокурора, підозрювану, захисника та дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1,2 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризиками, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зі змісту ст.197 КПК України вбачається, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ч.2 ст.29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

На думку суду сукупність наданих слідчим на даному етапі доказів свідчить про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, яке закон класифікує як особливо тяжкий злочин з мірою покарання до 15 років позбавлення волі.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи положення ст.ст.8,9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч.4 ст.153 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 28.01.2024 о 02:00 затримано в порядку ст.208 КПК України та цього ж дня о 07:30 годині їй повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду від 30.01.2024 стосовно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 27.03.2024.

Постановою керівника Знам`янської окружної прокуратури від 25.03.2024 у кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 28.04.2024.

Крім того, слідчим суддею встановлено наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ймовірність переховування від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, а саме у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, яке закон класифікує як особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років, при цьому потерпілим від злочину є її чоловік. Дітей вона не має, не працює, нерухомого або цінного рухомого майна у власності вона також не має (протилежного не доведено). За місцем реєстрації в будинку батьків не проживає багато років. Зазначені обставини в сукупності не дають підстав стверджути про наявність у ОСОБА_4 достатньо міцних соціальних зв`язків. Відтак, зазначене свідчить на користь високої ймовірністі переховування її від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

При цьому, суд також враховує, що ОСОБА_4 на даний час вину у скоєному визнає частково, не погоджуючись з кваліфікацією кримінального правопорушення. Разом з цим, суд приймає до уваги, що після вчинення кримінального правопорушення медичним працівникам та матері померлого вона повідомляла інші обставини події - нанесення померлим собі ушкоджень самостійно. Зазначене вказує на існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Отже, вказане обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Ризику незаконного впливу на свідків як при розгляді клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою так і наразі не встановлено, оскільки прямих свідків події немає, а вже допитані по справі свідки є лікарем ШМД, батьком підозрюваної ОСОБА_4 , матір`ю померлого ОСОБА_4 (остання визнана наразі потерпілою), отже відсутні підстави вважати, що підозрювана може здійснювати незаконний вплив на вказаних осіб з метою зміни наданих ними показань, оскільки, судячи зі змісту наданих ними показів, це позбавлено сенсу.

Наведені вище обставини вказують на те, що заявлений ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який є достатньо суттєвим, не зменшився, а завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе, у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих та процесуальних дій, перелік яких наведений прокурором.

Стороною захисту не наведено таких доводів, які б нівелювали існування вказаних обставин. Відтак і доводи підозрюваної та її захисника щодо необхідності застосування більш м`якого виду запобіжного заходу спростовуються зазначеними вище обставинами.

Таким чином на даний час існує об`єктивна потреба у подальшому продовженні дії стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що зумовлюється вказаним вище ризиком і відсутністю даних, що свідчили б про його зникнення.

Отже, зважаючи на викладені обставини та з урахуванням даних про особу підозрюваної, приймаючи до уваги те, що строк застосування запобіжного заходу спливає, а досудове розслідування в межах цього строку завершити неможливо з об`єктивних причин, суд з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також задля запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вважає за необхідне продовжити ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

При вирішенні питання щодо продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

З урахуванням доведеності обставин, що свідчать про потребу продовження застосування до ОСОБА_13 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, інші більш м`які запобіжні заходи на думку суду, достатнім чином не забезпечать належного виконання останньою, покладених на неї процесуальних обов`язків.

Обставини, які б свідчили про неможливість утримання підозрюваної у слідчому ізоляторі на час розгляду клопотання, відсутні.

Суд зауважує, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. При цьому, суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає реальну небезпеку можливості її ухилення від правосуддя у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

В силу положень ч.4 ст. 183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст.177,183,193,194,196,197,199,395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання, задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування до 28.04.2024.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1