Єдиний унікальний номер 334/9140/23
Провадження № 1-кс/448/54/24
У Х В А Л А

21.02.2024 року слідчий суддя Мостиського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 ,

про: скасування арешту з майна у кримінальному провадженні №0000130 від 15.09.2023 року,

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_3 звернувся до суду із зазначеним клопотанням.

Дане клопотання згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді передане на розгляд слідчому судді ОСОБА_4 .

Вивчивши клопотання та подані до такого матеріали, приходжу до наступного висновку.

Згідно частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу статей 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Заявник ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, однак не долучив до клопотання відповідну ухвалу про арешт майна, засвідчену належним чином, та доказів того, що ОСОБА_3 , дійсно є власником арештованого майна.

Матеріали клопотання не містять будь-яких письмових доказів щодо кримінального провадження, в межах якого накладено арешт на відповідне майно, що крім іншого унеможливлює належне визначення територіальної юрисдикції при розгляді даного клопотання.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Судом враховується, що Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання із боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано ОСОБА_5 без додержання вимог статті 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути останньому для усунення недоліків.

Повернення клопотання не позбавляє право особи повторно звернутись до суду у встановленому законом порядку.

Керуючись статтями 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні №0000130 від 15.09.2023 року, - повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати ОСОБА_2 .

Повернення клопотання не позбавляє право особи повторно звернутись до суду у встановленому законом порядку.

Ухвала може бути оскаржена через Мостиський районний суд Львівської області до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя Юрій БІЛОУС