УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

-головуючого судді ОСОБА_1

-при секретарі ОСОБА_2

за участі:

-прокурора ОСОБА_3

-захисника ОСОБА_4

-обвинуваченого ОСОБА_5

провівши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0002050, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 липня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Під час судового засідання прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів, оскільки останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, та на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України: переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Крім того, прокурор зазначила, що на даний час триває судове слідство, тому обвинувачений ОСОБА_5 перебуваючи на більш м`якому запобіжному заходу може переховуватися від суду та вчиняти інші дії, направлені на затягування розгляду справи.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 не заперечували проти продовження строку тримання під вартою.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали обвинувального акту та реєстру досудового розслідування, суд приходить до наступного.

21.07.2023р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 днів, тобто до 16.09.2023р. включно, без визначення розміру застави.

13.09.2023р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 18.10.2023р. включно, без визначення розміру застави.

17.10.2023р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 18.11.2023р. включно, без визначення розміру застави.

13.11.2023р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 11 січня 2024р., без визначення розміру застави.

18.12.2023р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 лютого 2024р., без визначення розміру застави.

07.02.2024р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 06 квітня 2024р., без визначення розміру застави.

28.03.2024р. ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 26 травня 2024р., без визначення розміру застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України з а наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Під час судового розгляду судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Частиною 1 ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кодексу.

До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Під час судового засідання прокурором було доведено існування ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_5 від суду, оскільки останній з моменту надходження до суду обвинувального акта набув нового процесуального статусу - обвинуваченого та, на даний час, триває процесуальна стадія кримінального провадження - судові дебати у суді першої інстанції, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, останній, перебуваючи на більш м`якому запобіжному заході зможе ухилятися від явки до суду.

Крім того, прокурором було доведено існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 раніше судимий та дане правопорушення вчинив, під час іспитового строку.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який раніше судимий та дане тяжке правопорушення вчинив під час перебування на іспитовому строку, його майновий та сімейний стан, обставини вчинення останнім інкримінованого йому злочину, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та відсутність доказів, які б унеможливлювали утримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, що на думку суду, свідчить про недостатність обрання більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам.

За таких обставин, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , обраний раніше запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 23.59год. 14 липня 2024р., включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 183 КПК України передбачено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини кожна людина має право на життя, свободу та особисту недоторканність. Згідно з положеннями ст. 6 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права та ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на життя є невід`ємним правом людини, яке охороняється законом. Зазначені положення міжнародних правових стандартів мають універсальний характер і відображені в Конституції України. Зокрема, у ст. 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ст. 27 Конституції України кожна людина має невід`ємне право на життя, ніхто не може бути свавільно позбавлений життя, а обов`язок держави - захищати життя людини.

Враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого проти життя та здоров`я потерпілого, вчиненого із застосування відносно потерпілої тілесних ушкоджень, які були небезпечні для життя в момент їх заподіяння, тому, суд вважає необхідним не визначати розмір застави в даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 27, 176, 177, 182, 183, 194, 331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто 14 липня 2024 року включно.

Строк дії ухвали закінчується о 23.59год. 14 липня 2024 року.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Головуючий суддя: ОСОБА_1