25.12.2023
Справа № 642/6597/23
Провадження № 1-кп/642/612/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2023 року Ленінський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження у відношенні

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 129, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 190 (у редакції до внесення змін на підставі ЗУ «про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінально-процесуального кодексу України щодо усунення суперечностей у караності кримінальних правопорушень» №3233-ІХ від 13.07.2023), ч.1 ст. 358 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває вказаний обвинувальний акт.

Потерпілі ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в підготовче судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд кримінального провадження без їх участі.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, які не заперечували проти заяв потерпілих, ухвалив вважати можливим проведення підготовчого судового засідання без їх участі.

Також суд повідомив, що потерпілою ОСОБА_4 подано цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_6 .

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав можливим призначити справу до судового розгляду. Також заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання вартою, враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. Проти прийняття цивільного позову не заперечував.

Потерпіла підтримала думку прокурора, а також просила прийняти до провадження її цивільний позов.

Обвинувачений не заперечував проти клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу, вважав можливим призначити справу до судового розгляду та прийняти цивільний позов, а також заявив клопотання про застосування до нього заходів безпеки шляхом визначення судом його місце відбування запобіжного заходу в ІТТ ГУНП в м. Києві.

Захисник обвинуваченого підтримала позицію свого підзахисного.

На питання головуючого прокурор та потерпіла не заперечували проти клопотання обвинуваченого про застосування заходів безпеки до нього.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.

Під час вирішення заявленого прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд бере до уваги тяжкість покарання кримінальних правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_6 , серед яких є, зокрема, тяжкий злочин проти власності, а також підстави, враховані слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, а саме наявність встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, судовий розгляд по вказаній справі не розпочався, учасники процесу не допитані, а тому перебуваючи під іншим запобіжним заходом, не пов`язаним з триманням під вартою, обвинувачений може вчинити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також судом враховуються порушення ОСОБА_6 умов запобіжних заходів, застосованих до нього раніше, у зв`язку з чим він перебував у розшуку.

Встановлені під час обрання запобіжного заходу ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають, на даний час, можливість зміни міри запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 на більш м`який. Крім того, виключних обставин, за яких би суд дійшов висновку про необхідність зміни запобіжного заходу, обвинуваченим та його захисником не зазначено, та судом не встановлено.

За положеннями постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року №4 запобіжні заходи застосовуються за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають норм КПК України, і його належної поведінки.

Таким чином, суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вбачає підстав для не продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого або зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим п.п. 1, 3, 5 ст.177 КПК України, а тому строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно продовжити.

Питання застосування заходів безпеки до учасника кримінального процесу вирішується відповідно до вимог Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві».

Забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, в тому числі у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

За наявності відповідних підстав право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», має, серед інших, обвинувачений у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», рішення про застосування заходів безпеки приймається слідчим, дізнавачем, прокурором, судом, у провадженні яких знаходяться кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, у розслідуванні чи судовому розгляді яких брали або беруть участь.

Враховуючи, що ОСОБА_6 є обвинуваченим у кримінальному провадженні №0001332 від 27.12.2022, суд, у провадженні якого перебуває вказана справа, може прийняти рішення про застосування до обвинуваченого заходів безпеки або про їх скасування.

Відповідно до ч. 2 ст. 20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», приводом для вжиття заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів може бути: а) заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», підставою для вжиття заходів забезпечення безпеки осіб, зазначених у статті 2 цього Закону, є дані, що свідчать про наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу і майну.

ОСОБА_6 зазначив, що у випадку його утримання в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», йому може загрожувати небезпека його життю та здоров`ю, у зв`язку з тим, що він давав покази як свідок щодо певних злочинних організацій.

Зважаючи на вищезазначене та враховуючи практику Європейського суду з прав людини, статтю 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які покладають на державу обов`язок захищати фізичне здоров`я осіб, позбавлених волі, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання обвинуваченого.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого.

Учасники кримінального провадження не заперечували проти приєднання до матеріалів кримінального провадження цивільного позову потерпілої ОСОБА_4 .

Цивільний позов подано до початку судового розгляду, позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 175, 177 ЦПК України, тому її слід прийняти та розглядати одночасно з кримінальним провадженням.

Дане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м. Харкова, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України та закриття кримінального провадження немає.

Відповідно до ч.2 ст. 27, ч.1 ст. 31 КПК України кримінальне провадження слід розглядати у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово.

Відповідно до ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду для долучення до матеріалів кримінального провадження, форма, зміст та порядок складання якої визначені законодавством.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 128, 177, 291, 314-316, КПК України, суд,-

ухвалив:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Ізоляторі тимчасового тримання ГУ НП в м. Києві, на 60 днів, а саме до 22.02.2024 включно, без визначення розміру застави.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про застосування заходів безпеки задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заходи безпеки з триманням його в Ізоляторі тимчасового тримання ГУ НП в м. Києві в межах строку дії ухвали суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, тобто до 22.02.2024, включно.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про стягнення матеріальної та майнової шкоди прийняти до кримінального провадження №0001332 від 27.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 129, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 190 (у редакції до внесення змін на підставі ЗУ «про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінально-процесуального кодексу України щодо усунення суперечностей у караності кримінальних правопорушень» №3233-ІХ від 13.07.2023), ч.1 ст. 358 КК України.

Надати відповідачу строк для подання відзиву на позов (заперечень проти позову) 15 днів з дня вручення ухвали про прийняти до кримінального провадження цивільного позову. У вказаний строк відповідач має право надіслати: 1) суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу копію відзиву та доданих до нього документів. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Інші вимоги до відзиву встановлено ст. 178 ЦПК України.

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 129, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 190 (у редакції до внесення змін на підставі ЗУ «про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінально-процесуального кодексу України щодо усунення суперечностей у караності кримінальних правопорушень» №3233-ІХ від 13.07.2023), ч.1 ст. 358 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ленінського районного суду м. Харкова на 22 січня 2024 року на 14-30 год.

Відповідно до ст. 314 -1 КПК України доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого для долучення до матеріалів справи у строк до 22.02.2024.

Судовий розгляд проводити суддею одноособово.

У судове засідання викликати сторін кримінального провадження.

Копію ухвали направити начальнику ІТТ ГУ НП в м. Києві до відома і виконання в частині продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу та застосування заходів безпеки.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку запобіжного заходу безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя