Справа № 553/4521/22
№ провадження 1-кп/646/87/2023
УХВАЛА

16.10.2023 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі

судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000581 від 04.07.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на те, що ризики, які враховані при обранні запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, а також унеможливлюють застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив змінити запобіжний захід відносно нього на домашній арешт цілодобово або особисте зобов`язання.

Захисник ОСОБА_4 вважав, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає задоволенню, оскільки прокурором не надано жодного доказу наявності ризиків, передбачених кримінально-процесуальним законодавством, обвинувачений має постійне місце проживання, одружений, ,а тому відносно останнього можливо обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставини, в яких підозрюється ОСОБА_5 , його особистість підтверджують наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину проти життя особи, за який передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до п`ятнадцяти років. Усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за його вчинення у разі доведення вини, обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Вказане особливо підвищує ризик переховування від суду. При цьому суд враховує, що обвинувачений не працює та не має стабільного заробітку, перебуває у шлюбі, але не проживає разом з сім`єю. Зазначені фактори свідчать про відсутність у обвинуваченого ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків,

незаконно впливати на потерпілу у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Суд враховує, що обвинувачений має судимості за злочин проти життя та здоров`я особи, обвинувачується у скоєнні злочину за місцем проживання як свого, так і потерпілої.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Будь-яких нових обставин, що не досліджувались судом та не були враховані при застосуванні запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , які з`явились у зв`язку з плином часу судового розгляду, обвинуваченим та стороною захисту при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу не повідомлено.

Враховуючи наведене, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та з метою їх запобігання, обґрунтованість підозри, а також те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та з урахуванням встановлених даних про особу обвинуваченого продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Доказів того, що обвинувачений за станом здоров`я не може перебувати в місцях попереднього ув`язнення суду не надано.

Суд відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно обвинуваченого ОСОБА_5 при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою.

Таким чином, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 196, 331, 372 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 терміном до 60 днів, тобто до 15.12.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1