СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/444/24
ун. № 759/926/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2024 року Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000881 від 01.10.2020 року,-

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 15.01.2021 року на земельну ділянку із кадастровим номером 75:195:0028, яка належить ОСОБА_4 та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Обгрунтовуючи клопотання, адвокат вказує, що при розгляді клопотання про арешт вказаної земельної ділянки власник майна ОСОБА_4 не був присутня і арешт земельної ділянки порушує її права та законні інтереси. Також вказувала, що вказана земельна ділянка придбана ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу як добросовісним набувачем, ніяких претензій від КМДА вона не має, сплачує земельний податок. Дане кримінальне провадження було розпочате у 2020 році, однак на день подачі клопотання жодних процесуальних результатів досудового слідства не отримано, справу до суду не передано, ОСОБА_4 потерпілим не визнано, жодного статусу іншим особам не визначено та взагалі судове розслідування не здійснюється. Також просила взяти до уваги, що станом на сьогоднішній день всі розумні і встановлені процесуальним кодексом строки вже закінчились. Подальше затягування досудового розслідування та збереження накладення арешту на земельну ділянку, що належить ОСОБА_4 , порушує її право вільно користуватись і розпоряджатись своєю власністю. Додатково зазначала, що у даному кримінальному провадженні жодним особам не повідомлено про підозру та не подано жодного цивільного позову. За час проведення досудового слідства неодноразово притягувались слідчі Святошинського УП ГУНП у м.Києві щодо неналежного досудового розслідування до дисциплінарної відповідальності. Оскільки арешт на земельну ділянку, на думку адвоката, накладений необгрунтовано, без належних допустимих доказів, а досудове розслідування не здійснюється відповідно до КПК України, просила арешт із земельної ділянки скасувати.

Адвокат ОСОБА_3 та власник майна ОСОБА_4 у судовому засіданні вимоги клопотання підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити.

Прокурор Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 проти клопотання заперечувала, вказавши, що арешт на вказану земельну ділянку був накладений правомірно, оскільки під час проведення досудового розслідування було встановлено, що невстановленою особою підробила рішення КМДА від 17.12.2015 року №321/21, згідно якого 27.03.2019 року здійснено первинну реєстрацію права власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 . 19.12.2022 року було здійснено перекваліфікацію кримінального правопорушення на ч.3 ст.190 КК України. На даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває, із-за введеного військового стану на території України затримання підозрюваної особи на даний час не відбулось. У зв"язку з викладеним просили у задоволенні клопотання відмовити.

Суд, вислухавши доводи адвоката і власника майна та заперечення прокурора, дослідивши матеріали, додані до клопотання та надані прокурором, приходить до наступних висновків.

Встановлено, що Святошинським УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000881 від 01.10.2020 до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.

15.01.2021 року слідчим суддею Святошинського районного суду м.Києва задоволено клопотання заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_6 та винесено ухвалу про накладення арешту на земельну ділянку із кадастровим номером 75:195:0028, яка належить ОСОБА_4 та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною власнику земельної ділянки та іншим особам, будь-яким державним та приватним органам, установам, підприємствам та організаціям у володінні, користуванні чи розпорядженні яких перебуває земельна ділянка, здійснювати будь-які будівельні роботи.

19.12.2022 року у кримінальному провадженні №0000881 від 01.10.2020 до ЄРДР внесені зміни та вказна кваліфікація кримінального правопорушення за ч.3 стю190 КК України.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказйм злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 вказаного Кодексу, арешт майна допускається з метою забезпечення:збереження речових доказів;спеціальної конфіскації;конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні oб"єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

У рішенні Європейського суду з прав людини справа «Будченко проти України» в розділі «Оцінка суду» встановлено: п. 40 «Суд нагадує, що найважливішою вимогою статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання органу влади у мирне володіння майном має бути законним. Цей принцип означає, що застосовні положення національного законодавства є достатньо доступними, чіткими та передбачуваними у їх застосуванні.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Виходячи з вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що арешт із земельної ділянки із кадастровим номером 75:195:0028, яка належить ОСОБА_4 та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , скасуванню не підлягає, а клопотання не підлягає задоволенню, оскільки на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно, а тому клопотання про скасування арешту майна, навіть з урахуванням усіх викладених в ньому доводів, задоволенню не підлягає, оскільки досудове розслідування триває, та потребує подальшого з`ясування.

Керуючись вимогами ст.ст.7, 9, 22, 98, 170-174, 369-372 КПК України, -

постановив:

У задоволенені клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка представляє інтереси ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000881 від 01.10.2020 року, - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 23.01.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1