Житомирський апеляційний суд
Справа №279/432/19 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст. 284 КПК УКраїни Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2023 року колегія суддів Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю

секретаря: ОСОБА_5

обвинуваченого: ОСОБА_6

захисників: ОСОБА_7 , ОСОБА_8

прокурора: ОСОБА_9

розглянула у відкритому судовому засіданні в м.Житомирі кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 на ухвалу Ємільчинського районного суду Житомирської області від 28 жовтня 2022 року, якою закрито кримінальне провадження №0000048 щодо обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з закінченням строку досудового розслідування,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою суду було задоволено клопотання захисника ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження №0000048 щодо обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з закінченням строку досудового розслідування, визначеного ст. 219 КПК України.

Прийняте рішення суд мотивував тим, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні повинно було закінчитись 03.11.2018 року, тому після закінчення строку досудового розслідування, слідчий не вправі був звертатися до суду з обвинувальним актом, оскільки кримінальне провадження підлягало закриттю.

Також, суд вказав, що після 03.11.2018 року слідчі дії у вказаному кримінальному провадженні продовжувались, зокрема призначалась судово-почеркознавча експертиза. Обвинувальний акт складено і затверджено 16.01.2019 року, направлено до суду 21.01.2019 року та отримано судом 25.01.2019 року.

В апеляційній скарзі прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_9 просить ухвалу суду скасувати та призначити новий розгляд кримінального провадження у суді першої інстанції.

Вважає, що суд помилково прийшов до висновку, що строк досудового розслідування було продовжено до 03.11.2018 року, оскільки ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 31.08.2018 року було продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 6 (шести) місяців.

Зауважує, що вказаною ухвалою суду не було визначено кінцевого строку досудового розслідування, а тому суд повинен був керуватись вимогами п. 3 ч. 4 ст. 219 КПК України, тобто днем повідомлення особі про підозру, а не строком попередньої ухвали суду від 02.07.18 року, якою було продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 4 (чотирьох) місяців, до 03.09.2018 року.

Вказує, що клопотання сторони захисту було розглянуто з порушенням вимог КПК України, оскільки перейшовши до невідкладного розгляду клопотання у підготовчому судовому засіданні, суд керувався ч. 4 ст. 286 КПК України, якою встановлено порядок розгляду клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого. При цьому, судом фактично розглядалось інше питання про закриття кримінального провадження, а тому в даному випадку застосуванню підлягали ст.ст. 284, 314 КПК України.

Таким чином, на його переконання, твердження суду про те, що рішення прийняте ним після дослідження матеріалів кримінального провадження не відповідає фактичним обставинам, оскільки жодні докази в судовому засіданні не досліджувались та посилання на них в судовому рішенні відсутнє.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, заперечення обвинуваченого та його захисників на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, частково безпосередньо дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом.

В пункті 4 ч. 3 ст. 219 КПК України визначено, що з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Частина четверта цієї статті встановлює, що строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 Глави 24 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 294 КПК України строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

У відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений ст. 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції прийшов до вірного висновку стосовно закінчення строку досудового розслідування на момент направлення обвинувального акту до суду.

Доводами апеляційної скарги прокурора обґрунтовані тим, що суд закрив провадження не на тій стадії судового процесу та без безпосереднього дослідження матеріалів кримінального провадження.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8,10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, 27.10.2022 року захисником ОСОБА_8 завлено клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку з закінченням строків досудового розслідування на підготовчому судовому засіданні та наведено певні обґрунтування.

Прокурор будучи зобов`язаним надати відповідні докази, довести певні обставини щоб спростувати зазначені в клопотанні обставини фактичного цього не зробив. Клопотань про відкладення розгляду справи та надання часу для ознайомлення з клопотанням не заявляв, жодних документів на спростування обставин клопотання захисника суду не надав. Обмежився, висловленням незгоди з клопотанням захисника.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Апеляційний суд безпосередньо дослідивши докази, які стосуються процесуального рішення про закриття провадження вважає, що на момент подачі обвинувального акту до органу поштового зв`язку, відповідно відмітки на поштовому конверті - 22.01.2019 року строк досудового розслідування вже закінчився.

Так, 04.05.2018 року року слідчим в ОВС СВ УСБУ в Житомирській області ОСОБА_10 , ОСОБА_6 був затриманий, а 05.05.2018 року йому повідомлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 02.07.2018 року строк досудового розслідування було продовжено у даному кримінальному провадженні до чотирьох місяців. При цьому, визначено кінцеву дату такого строку 03.09.2018 року.

31.08.2018 року слідчим суддею строк досудового розслідування по даному кримінальному провадженню продовжувався до шести місяців.

Відповідно до ч.2 ст. 294 КПК України, якщо внаслідок складності провадження неможливо закінчити досудове розслідування з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку (дізнання) у строк, зазначений у пунктах 1 і 2 частини третьої статті 219 цього Кодексу, такий строк може бути продовжений прокурором у межах строку, встановленого пунктом 1 частини четвертої статті 219 цього Кодексу.

За змістом цієї норми закону, а також положень ч.2,3,4 ст. 219 КПК України початковим моментом для розрахунку строку досудового розслідування та його продовження є день повідомлення по підозру, а тому апеляційний суд вважає, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, шо був продовжений за ухвалою слідчого судді від 31.08.2018 р. до шести місяців з дня підозри у якій не було визначено кінцевої дати, спливав саме 05.11.2018 р., про, що вказує прокурор, але, що на думку апеляційного суду не впливає на правильність кінцевого висновку суду.

Так, 29.10.2018 року підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам було повідомлено про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів кримінального провадження.

Згідно положень ч. 5 ст. 219 КПК(в редакції Закону України № 2201-IX від 14.04.2022 року), строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Як вказала у своїх висновках об`єднана палата ВС, справа № 216/4805/20 від 24.10.2022 року із внесених змін, законодавець врахував частину наявної проблематики щодо застосування вказаної процесуальної норми, при цьому конкретизував те, що день прийняття відповідної постанови та день повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування включаються в строк досудового розслідування.

Таким чином, день повідомлення про завершення досудового розслідування та день фактичного надання доступу до матеріалів досудового розслідування можуть не співпадати. День направлення або безпосереднього вручення повідомлення про завершення досудового розслідування, у якому зазначається дата, час та місце ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, має рахуватися у строк досудового розслідування.

Колегія суддів об`єднаної палати вважає, що таке повідомлення є офіційним підтвердженням стороною обвинувачення завершення досудового розслідування, що унеможливлює здійснення будь-якої процесуальної діяльності щодо розслідування обставин вчиненого кримінального правопорушення. В іншому випадку кримінальна процесуальна діяльність органів досудового розслідування має визнаватися незаконною, а отримані докази - недопустимими.

З цього слідує, що у строк досудового розслідування не повинен враховуватися період з 30.11.2018 р. , з наступного дня після повідомлення про завершення досудового розслідуванні, а тому у органу досудового розслідування залишалося сім днів строку досудового розслідування.

Разом з ти, ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира 04.12.2018 р. задоволено клопотання захисника про зобов`язання старшого слідчого СВ УСБУ в Житомирській області ОСОБА_11 задовольнити клопотання підозрюваного від 05.11.2018 року про призначення почеркознавчої експертизи.

04.12.2018 р. у даному кримінальному провадженні слідчий звернувся з клопотанням до слідчого судді про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 04.12.2018 року задоволено клопотанням слідчого про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

06.12.2018 року підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам вдруге повідомлено про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів досудового розслідування.

Зазначене свідчить, що у період з 04.12.2018 р. по 06.12.2018 р. проводилася слідчі та процесуальні дії у кримінальному провадженні, тобто здійснювалося досудове розслідування, тому зазначений період повинен враховуватися до строку досудового розслідування, а залишок строку досудового розслідування вже складав чотири дні.

16.01.2019 р. сторона захисту завершила ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, що засвідчують підписані відповідні протоколи стороною захисту, а тому кінцевим моментом строку досудового розслідування було 20.01.2019 р.

Як вказано у постанові Об`єднаної палати ВС від 24.10.2022 р. кінцевим моментом строку досудового розслідування є його закінчення, яке як етап кримінального провадження законодавець пов`язує у часі зі зверненням з обвинувальним актом до суду (його фактичним направленням). А тому в межах строку досудового розслідування обвинувальний акт має бути не лише складено, затверджено та вручено, а й безпосередньо направлено на адресу суду.

Про те, обвинувальний акт, який складено 16.01.2019 р., направлено до суду, через органи поштового зв`язку лише 22.01.2019 року, що вже було за межами строку досудового розслідування.

В апеляційному суді прокурор навів і інші підстави, які на його думку свідчать про незаконність судового рішення, зокрема вказав про порушення таємниці нарадчої кімнати.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно з ч.2 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого або особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Якщо розгляд апеляційної скарги дає підстави для прийняття рішення на користь осіб, в інтересах яких апеляційні скарги не надійшли, суд апеляційної інстанції зобов`язаний прийняти таке рішення.

Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор не подавав доповнень до апеляційної скарги, внесення таких усних змін до апеляційної скарги, в яких погіршуються становище обвинуваченого, в тому числі поза межами строку досудового розслідування заборонено, а тому апеляційний суд не вправі враховувати ці обставини і вони не можуть слугувати підставою для скасування судового рішення, оскільки виходять за межі апеляційної скарги.

При цьому, апеляційний суд зважає і позицію Верховного Суду щодо порушення таємниці нарадчої кімнати.

Відповідно до постанови Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 26.05.2020 року по справі №313/1391/17 порушення КПК, що не вплинуло і не могло вплинути на законність та обґрунтованість судового рішення, не визнається істотним і не тягне скасування судового рішення. Порушення таємниці наради суддів не є безумовною підставою для скасування судового рішення відповідно до ч. 2 ст. 412 КПК. Суди апеляційної та касаційної інстанцій оцінюють істотність виявлених порушень порядку ухвалення рішення в нарадчій кімнаті шляхом з`ясування, чи призвели вони до неможливості ухвалити законне й справедливе рішення.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду у постанові від 24.02.2020 року у провадженні №51-7241кмо18 зазначила про те, що з урахуванням положень ст.367 КПК України, вчинення процесуальних дій та ухвалення суддями (суддею) під час перебування в нарадчій кімнаті по кримінальному провадженні судових рішень по інших справах, слід вважати порушенням таємниці наради суддів, яке на підставі ч. 1 ст. 412 КПК України може бути визнано істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону у разі коли воно за своїм характером та з огляду на обставини конкретної справи перешкодило або могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, тобто в тих випадках, коли вказане порушення обґрунтовано ставить під сумнів незалежність і неупередженість суддів (судді) при обговоренні та ухваленні відповідного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження суд у даній конкретній справі істотних порушень КПК, які слугували б підставою для скасування ухвали суду не допустив, оскільки 27.10.2022 в 11.58 вийшов до нарадчої кімнати, а ухвалу оголосив 28.10.2022 р., відомостей про те, що перебуваючи у нарадчій кімнаті у цій справі суд порушив таємницю наради суддів не вбачається. Як вважає апеляційний суд скасування апеляційним судом 25.04.2023 р. вироку щодо ОСОБА_12 у справі №287/638/19 через порушення таємниці нарадчої кімнати, а зокрема розгляд судом у період перебування в нарадчій кімнаті з 13.10.2022 р. 31.10.2022 р. інших справ не є автоматичною підставою для скасування більше ніж 50 судових рішень, які прийняті за цей період часу, а встановлює лише порушення у конкретній справі №287/638/19.

Перевірка судом першої інстанції у підготовчому судовому засіданні дотримання прокурором вимог, передбачених статтями 291, 293 КПК, а також виконання ним приписів ст. 219 КПК у частині направлення обвинувального акта у строки досудового розслідування є передумовою набуття підозрюваним у вчиненні злочинів, які не є тяжкими чи особливо тяжкими проти життя та здоров`я особи, процесуального статусу обвинуваченого, стосовно якого відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК, має здійснюватися судовий розгляд.

Направлення прокурором обвинувального акта після закінчення досудового розслідування до суду поза межами строків досудового розслідування у кримінальних провадженнях щодо злочинів, які не є тяжкими чи особливо тяжкими проти життя та здоров`я, виключає набуття особою процесуального статусу обвинуваченого, а отже унеможливлює розгляд у суді кримінального провадження по суті та тягне за собою закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.

За таких обставин, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, а відтак апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 залишити без задоволення, а ухвалу Ємільчинського районного суду Житомирської області від 28 жовтня 2022 року щодо обвинуваченого ОСОБА_6 - без змін.

Касаційна скарга на судове рішення може бути подана безпосередньо до Касаційного Кримінального суду в складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Судді: