У Х В А Л А

Справа № 126/2949/23

Провадження № 1-кс/126/184/2024

29 січня 2024 року м. Бершадь

Слідчий суддя Бершадського районного суду Вінницької області ОСОБА_1

розглянувши матеріали клопотання ДП "Ліси України" про скасування арешту майна по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000576 від 27.11.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Заявник ДП "Ліси України" звернувся в суд з клопотанням про скасування арешту майна по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000576 від 27.11.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, в якому просить скасувати арешт, який полягає в забороні розпоряджатись та користуватись наступним майном: 17 дерев`яних колод породи Дуб, із маркуванням (бирками): 610566280, 610566005, 610566277, 610566034, 610189986, 610189992, 610566039, 610189991, 610566273, 610566273, 610566271, 610566029, 610566283, 610566274, 610566055, 610189988, 610566268, 610566267, накладений слідчим суддею № 126/2949/23 від 30.11.2023.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 3 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями частини другої статті 131 КПК України закріплено, що до заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, входить арешт майна.

Згідно з п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

В свою чергу, частиною першою статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя звертає увагу, що чинним кримінальним процесуальним законодавством не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України закріплено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до частини шостої статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом ч.1 ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Здійснивши системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя зазначає, що клопотання про скасування заходу забезпечення кримінального провадження (зокрема, арешту майна), повинно подаватись до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі №591/3603/19.

Згідно листа СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, матеріали кримінального провадження № 0000576 від 27.11.2023, 29.11.2023 направлено до Бершадського відділу Гайсинської окружної прокуратури. Вказані матеріали в подальшому було передано за підслідністю до Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниця) Територіального управління ДБР, розташованому у місті Хмельницькому.

Враховуючи вищевикладене, оскільки клопотання про скасування арешту майна подане з порушенням територіальної підсудності, матеріали клопотання підлягають поверненню суб`єкту звернення.

Керуючись статтями 3, 7, 9, 131, 132, 174, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Матеріали клопотання ДП "Ліси України" про скасування арешту майна по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000576 від 27.11.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України - повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторно звернутися до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно зі ч.3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1