Справа № 752/8816/23
Провадження № 1-кс/752/463/24
У Х В А Л А

16 січня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва подане в рамках кримінального провадження №0000497, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 362 КК України, клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

встановив:

до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, за винятком необхідності отримання медичної допомоги, необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру, з покладенням на нього обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України на строк, що не перевищує 60 діб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила задовольнити з викладених підстав.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Посилається на безпідставність та необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та недоведеність неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зазначає, що у матеріалах кримінального провадження відсутні жодні докази вчинення ОСОБА_6 даного кримінального провадження, а з відомостей здійснених пошукових запитів у спадковому реєстрі за параметрами «ОСОБА_10» від 14.02.2023 року вбачається, що вхід в систему виконано ОСОБА_9 , яка у своїх показах це не заперечує та працювала помічником двох нотаріусів.

Також, зазначає, що ОСОБА_6 є особою з інвалідністю (ІІ група), що наділяє останнього правом на перетин державного кордону України, та з початку 2022 року він перетинав український кордон та повертався в Україну, що підтверджується копією закордонного паспорта, та спростовує його умисел залишати територію України. Вважає, що жоден ризик зазначений у клопотанні не доведений доказами, про що надав письмові заперечення із додатками.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання та просив відмовити у його задоволенні. Зазначив, що у разі якщо суд дійде висновку про необхідність застосування запобіжного заходу, то просить застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Посилається на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, про що надав свої письмові заперечення.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання та просив відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення прокурора, думку захисника, підозрюваної, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000497 від 21.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Із матеріалів клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до свідоцтва від 06.09.2019 № 9565 ОСОБА_6 надано право на зайняття нотаріальною діяльністю. Згідно з наказом № 1070-к від 30.06.2022 начальника Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_6 з 01.06.2022 переведено на посаду завідувача Восьмої Київської державної нотаріальної контори.

Так, приблизно у першій половині лютого 2023 року ОСОБА_6 вступив у попередню злочинну змову із невстановленими слідством особами, направлену на несанкціоноване перехоплення інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах, а саме Спадковому реєстрі, щодо громадянина Італії ОСОБА_10 , з метою її подальшого використання всупереч волі останнього.

Виконуючи спільний з невстановленими слідством особами злочинний умисел, маючи на меті приховати свою участь у злочині, ОСОБА_6 вирішив використати для досягнення своєї протиправної цілі особу, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, яка перебувала на посаді консультанта Восьмої Київської державної нотаріальної контори і перебувала в його підпорядкуванні, та з допомогою останньої отримати необхідну конфіденційну інформацію. При цьому, ОСОБА_6 було достовірно відомо, що вказаній особі, як консультанту державної нотаріальної контори для виконання покладених на неї обов`язків держаним підприємством «Національні інформаційні системи» надано ідентифікатор доступу до Спадкового реєстру.

Реалізовуючи спільний злочинний намір, діючи за попередньою змовою із невстановленими слідством особами, приблизно в першій половині дня 14.02.2023 ОСОБА_6 , знаходячись у приміщенні Восьмої Київської державної нотаріальної контори по вул. Ю. Пасхаліна, 16 у м. Києві, надав вказівку особі, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, увійти до Спадкового реєстру, скориставшись власним ідентифікатором доступу, ознайомитись із інформацію щодо складання заповіту громадянином Італії ОСОБА_10 та передати йому отримані відомості.

При цьому, ОСОБА_6 було достовірно відомо, що у нього відсутні будь-які передбачені п. 3.3 Положення про Спадковий реєстр підстави для отримання інформації щодо складеного особою заповіту та вчинювані ним із використанням особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, являють собою несанкціоноване перехоплення інформації з обмеженим доступом, яка оброблюється в автоматизованих системах.

Особа, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, 14.02.2023 о 14 год 00 хв, у приміщенні Восьмої Київської державної нотаріальної контори по вул. Ю. Пасхаліна, 16 у м. Києві, виконуючи вказівку безпосереднього керівника ОСОБА_6 , скористалась власним ідентифікатором доступу (логін НОМЕР_1 ) для входу до Спадкового реєстру та здійснила пошук за вихідними даними: «ОСОБА_10». За результатами роботи автоматизованої системи було сформовано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 71472194, у якій містилась конфіденційна інформація про складання 14.09.2021 ОСОБА_10 заповіту (на спеціальному нотаріальному бланку НРЕ 080494), що був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , зміст якої особа, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, передала ОСОБА_6 , здійснивши таким чином її несанкціоноване перехоплення в інтересах останнього.

Отже, зазначена інформація з обмеженим доступом, що оброблюється в автоматизованій системі (Спадковому реєстрі) та становить нотаріальну таємницю, була несанкціоновано перехоплена ОСОБА_6 , із використанням підпорядкованої особи, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження,яка мала право доступу до такої системи у зв`язку із виконанням своїх службових обов`язків на посаді консультанта Восьмої Київської державної нотаріальної контори.

У подальшому несанкціоновано перехоплена інформація із Спадкового реєстру щодо реквізитів складеного ОСОБА_10 заповіту, при невстановлених слідством обставинах, у період часу з 14 по 21 лютого 2023 року, була передана ОСОБА_6 невстановленим в ході досудового розслідування особам, за попередньою змовою із якими він діяв, та які не мали права доступу до такої інформації, а отже відбувся її витік. Зокрема, отримані відомості були використані невстановленими слідством особами для складання та направлення до управління нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) скарги від імені неіснуючої особи « ОСОБА_13 » щодо протиправних дій нотаріусів (зареєстрована в управлінні нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за вх. № К-1881-23 від 22.02.2023), яка стала підставою для проведення службової перевірки.

«18» грудня 2023 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому та проживючому за адресою: АДРЕСА_1 , громадянині України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Підозра у вчиненні ОСОБА_6 зазначеного кримінального правопорушення обґрунтовується та підтверджується доказами, зібраними під час досудового розслідування, зокрема:

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ;

- протоколом обшуку, проведеним у приміщенні 8-ї КДНК;

- протоколом обшуку, проведеним у приміщенні управління нотаріату

ЦМУ Мінюст (м. Київ);

- протоколом тимчасового доступу до речей та документів, що знаходяться у володінні ДП «НАІС»;

- речовими доказами, а саме документами, що були вилучені під час проведення обшуку;

- висновком почеркознавчої експертизи № 23505/23506/23-32 від 28.11.2023;

- протоколом проведення НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 02.08.2023

- іншими матеріалами в їх сукупності.

Крім того, на думку сторони обвинувачення, у кримінальному провадженні наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 4 статті 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1, 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування протягом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу наявності вказаних у клопотанні слідчим ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

В судовому засіданні стороною обвинувачення не доведена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки при цьому, суд враховує всі обставини кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 176 -178, 181, 184, 186, 194 -196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

у задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування з ОСОБА_9 .

Строк дії ухвали визначити в межах строку досудового розслідування до 18.02.2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1