У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 вересня 2023 року м. Ужгород
Свою відмову прокурор Спеціалізованої екологічної прокуратури ОСОБА_3 мотивувала тим, що Державна екологічна інспекція в Закарпатській області не уповноважена здійснювати права власника на ліси.
Вважає, що обґрунтування, наведені прокурором у постанові, в порушення вимог КПК України не дають змоги однозначно тлумачити її зміст щодо підстав, які заперечують або унеможливлюють участь інспекції в якості потерпілого в цьому кримінальному провадженні та суперечать одне одному.
Державна екологічна інспекція у Закарпатській області з рішенням прокурора Спеціалізованої екологічної прокуратури ОСОБА_3 , а саме щодо винесення постанови про відмову в задоволенні клопотання не погоджується, вважає його незаконним, необґрунтованим, прийнятим з грубим порушенням вимог КПК України.
Зауважує, що Державна екологічна інспекція у Закарпатській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України і реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Внаслідок вказаного кримінального правопорушення державі незаконними діями службових осіб спричинено збитки, а тому органом, уповноваженим здійснювати захист інтересів держави у вказаній сфері, є Державна екологічна інспекція у Закарпатській області.
Зазначає, що, що обґрунтування наведені прокурором у постанові в порушення вимог КПК України не дають змоги однозначно тлумачити її зміст щодо підстав, які заперечують або унеможливлюють участь інспекції в якості потерпілого в цьому кримінальному провадженні.
У судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_4 просила скаргу задовольнити з підстав та мотивів, наведених у скарзі.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечила проти вимог скарги, вважаючи таку необґрунтованою та безпідставною. Вважає, що винесена постанова про відмову у задоволенні клопотання Державної екологічної інспекції у Закарпатській області про залучення у якості потерпілого у даному кримінальному провадженні є законною, а відтак, просить відмовити у задоволенні поданої скарги.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених КПК України, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне (ч. 3 ст. 110 КПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 55 КПК України потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
З урахуванням наведених вище положень, потерпілим може бути: 1) особа, якій завдано шкоди (моральної, фізичної або майнової), яка 2) подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або 3) яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода, і тому вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
Слідчий або прокурор мають право відмовити особі у визнанні її потерпілим. Зокрема, така відмова (у формі постанови) є обґрунтованою за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди (ч. 5 ст. 55 КПК України). Це єдиний випадок, коли можна відмовити особі у визнанні її потерпілим.
Так, процесуальною підставою прийняття рішення про відмову у визнанні потерпілим відповідно до ст. 55 КПК України є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява подана особою, якій не завдано шкоди. При цьому, відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані.
Відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 367 КК України було внесено на підставі рапорту в.о. начальника Спеціалізованої екологічної прокуратури ОСОБА_3 , згідно з яким до обласної прокуратури надійшли матеріали позапланового заходу державного нагляду Державної екологічної інспекції у Закарпатській області в Карпатському біосферному заповіднику, у ході якого встановлено порушення в діяльності заповідника, внаслідок чого спричинено збитки державним інтересам.
Державна екологічна інспекція у Закарпатській області, в особі начальника ОСОБА_5 , звернулася до Закарпатської обласної прокуратури з клопотанням про залучення у якості потерпілого №1948-09 від 24.07.2023 року, у якому зазначила, що внаслідок вказаного кримінального правопорушення державі, в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, було завдано майнової шкоди.
Дану постанову прокурор обґрунтовує тим, що відповідно до вимог ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
Статтею 7 Лісового кодексу України передбачено, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені. Українського народу права власника па ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, Держекоінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних. Основними завданнями Державної екологічної інспекції у Закарпатській області є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах регіону.
На підставі викладеного вище та з огляду на те, що Державна екологічна інспекція у Закарпатській області області не уповноважена здійснювати права власника на ліси, прокурор дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання про залучення у якості потерпілого.
Статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено перелік завдань, що належить до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища, тобто в тому і числі, до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, як територіальний орган Державної екологічної інспекції України.
При цьому, слідчий суддя бере до уваги, що згідно зі ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, на потерпілого.
Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування ухвала слідчого судді може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку , що у задоволенні скарги слід відмовити.
Керуючись вимогами ст. ст. 55, 303, 306, 307, 372 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Повний текст ухвали склдено 22.09.2023року.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1