Справа № 182/3732/22
Провадження № 1-кп/0182/703/2023
У Х В А Л А

Іменем України

23.05.2023 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000847 від 02 серпня 2022 року стосовно ОСОБА_3 , за правовою кваліфікацією за п.6 ч.2 ст. 115, ч.4 ст.187, ч.4 ст. 185, ч.2 ст. 190, ч.1 ст. 357, ч.1 ст. 263 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження колегії суддів Нікопольського міськрайонного суду надійшло кримінальне провадження за №0000847 від 02 серпня 2022 року стосовно ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією п.6 ч.2 ст. 115, ч.4 ст.187, ч.4 ст. 185, ч.2 ст. 190, ч.1 ст. 357, ч.1 ст. 263 КК України. Стосовно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 23 травня 2023 року.

До суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 .

Член колегії - суддя ОСОБА_6 хворіє.

Відповідно до розділу п.п.5 п.20-5 ХІ Перехідних положень КПК України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою воно може бути розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Обвинувачений до зали суду не доставлений.

Прокурор повторно звернувся до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк не більше двох місяців, посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Так, на думку прокурора, існує ризик переховування обвинуваченого від суду, оскільки у разі доведеності його провини, йому може бути призначено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, що в подальшому може спонукати його до переховування від суду. До того ж, обвинувачений може впливати на свідків з якими він особисто знайомий і підтримував дружні зв`язки та які на теперішній час, не допитані в судовому засіданні. Крім того, він є раніше судимою особою за вчинення аналогічних корисливих злочинів.

Потерпілий ОСОБА_7 згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. Його представник - ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилась.

Потерпілий ОСОБА_9 , будучи раніше допитаним в судовому засіданні підтримав клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою, посилаючись на те, що обвинувачений не має наміру переховуватися від суду, він має місце реєстрації, за яким стосовно нього можливо обрати домашній арешт або може проживати разом з братом у квартирі, оскільки є власником 1/2 цієї квартири. Його брат працює і тому з цих причин не звертається до суду з заявою про поручительство за його поведінку. Вважає, що ризики на які посилається прокурор відсутні, а він тривалий час перебуває під вартою, тому обвинувачений і його захисник просили обрати запобіжний захід стосовно ОСОБА_3 у вигляді домашнього арешту цілодобово або за адресою реєстрації або за місцем фактичного проживання з братом.

Суд заслухавши доводи прокурора, сторін кримінального провадження, дослідивши наявні матеріали провадження, вважає, що клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.

Підставою для застосування запобіжного заходу стосовно обвинуваченого є наявність обґрунтованої на початковому рівні підозри у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, а також наявність таких ризиків, як можливість переховування від суду та впливу на свідків у кримінальному провадженні, які не допитані судом, і з якими знайомий обвинувачений.

У справі "Москаленко проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що «органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті Суд нагадує, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує».

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочинів, які відповідно до вимог ст. 12 КК України є особливо тяжкими і тяжкими. У разі доведеності його вини, йому загрожує покарання у вигляді довічного позбавлення волі. Зазначені обставини є свідомими для обвинуваченого і серйозність висунутих обвинувачень може спонукати його до переховування від суду в подальшому, оскільки він був затриманий під час проведення оперативно-розшукових дій через певний час після виявлення злочину.

Суд враховує те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину стосовно особи похилого віку. Він не працює офіційно, не має утриманців, не має близьких родичів або інших осіб, які б виявили бажання поручитися за його поведінку, могли б його утримувати, тобто будь-які соціальні чинники, які б убезпечили обвинуваченого від вчинення нових злочинів повністю відсутні. За станом здоров`я обвинувачений не має перешкод щодо його утримання під вартою.

До того ж, з допиту потерпілого ОСОБА_10 в судовому засіданні стало відомо, що обвинувачений, на якого потерпілий прямо вказав в судовому засіданні причетний до вчинення ряду крадіжок майна померлого, з приводу чого до поліції останній не звертався, маючи намір самостійно затримати «на гарячому» кривдника. Що беззаперечно вказує на реальну можливість продовження злочинної діяльності з боку обвинуваченого.

Також слід зазначити, що до ризиків належить наявність введеного в Україні воєнного стану, оскільки вказана обставина суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень щодо контролю за поведінкою обвинувачених.

З урахуванням викладеного, тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, що не суперечить практиці Європейського суду з прав людини.

Разом з тим, враховуючи практику ЄСПЛ, продовжуючи дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегією суддів раніше визначено як альтернативний запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 , розмір застави, перспектива втрати якої, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Використовуючи свої повноваження, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, його тяжкості майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших відомостей про його особу та наявних ризиків. Враховуючи вищевикладене суд вважає за можливе зменшити розмір застави до мінімальної у сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України. У разі внесення застави стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 необхідно покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ч.3 ст.331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на строк судового розгляду, але не більше двох місяців, а саме до 22 липня 2023 року.

Визначити для ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 заставу у сумі кратній 80 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 ( двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду протягом стоку дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається особою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави і зобов`язаний виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну;

Термін дії обов`язків, покладених на обвинувачених у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Відмовити в задоволенні клопотання сторони захисту щодо заміни запобіжного заходу на більш м`який у вигляді домашнього арешту.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Копію ухвали направити до ДУ Дніпровська УВП №4 для виконання та вручення обвинуваченому ОСОБА_3 .

Повний текст ухвали проголошено о 13.30 год. 23.05.2023 року.

Головуючий суддя: ОСОБА_1