У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № № 0000458, внесеного в ЄРДР 15.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Органом досудового розслідування встановлено, що 15 вересня 2023 року в чергову частину ВП№1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшов рапорт слідчого СВ ВП№1 Ужгородського РУП ОСОБА_4 про те, що приїхавши на виклик ЄО № 5413 від 14.09.2023 року, зареєстрованого як незаконне заволодіння транспортним засобом, на місце події, отримавши добровільну згоду на проведення огляду дачного будинку та прилеглої території від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де в ході огляду місця події, який відбувався за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено, що останній зберігав на прибудинковій території дачного будинку речовину рослинного походження ззовні схожу на наркотичну.

15 вересня 2023 року дані відомості було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000458 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого за ч. 1 ст. 309 КК України.

15 вересня 2023 року, слідчим СВ ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході огляду місця події було вилучено речовину сухого типу та речовину свіжого типу, зеленого кольору, зовні схожих на наркотичну. Дану речовину вилучено в громадянина, який назвав себе ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 .

15 вересня 2023 року постановою дізнавача СД відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_8 , який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні речовину сухого типу та речовину свіжого типу, зеленого кольору, зовні схожих на наркотичну - визнано речовим доказом.

Зазначене в клопотанні майно є речовими доказами у кримінальному провадженні та вказані предмети мають значення для досудового розслідування, необхідні для проведення ряду слідчих дій, досліджень, у тому числі призначення та проведення ряду експертиз з метою встановлення фактів причетності особи до вчинення вказаного кримінального правопорушення, та відповідають критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України.

У судове засідання прокурор не з`явився хоча про час та місце судового розгляду був належним чином повідомлений. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та зазначив що дане клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовільнити.

Також повідомляє, що власник майна ОСОБА_5 повідомлено про розгляд даного клопотання.

Власник майна у судове засідання не з`явився, жодних заяв до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчим суддею при розгляді клопотання встановлено, що слідчим відділом розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 26.09.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000285 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 - ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27 - ч. 1 ст. 366 КК України.

З витягу з ЄРДР, а саме з короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вбачається, що 15 вересня 2023 року, слідчим СВ ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході огляду місця події було вилучено речовину сухого типу та речовину свіжого типу, зеленого кольору, зовні схожих на наркотичну. Дану речовину вилучено в громадянина, який назвав себе ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 .

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як зазначено у ч. 3, 4 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною третьою ст.169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Враховуючи, що є достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені в ході проведення обшуку будинку за адресою: АДРЕСА_1 речі та документи, мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, вилучені на законних підставах, з метою збереження речових доказів, оскільки ці докази мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, та для запобігання відчуження, знищення або передачі даного майна в тимчасове володіння іншим особам, слідчий суддя приходить висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 169, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на речовину сухого ти пу та речовину свіжого типу, зеленого кольору ззовні схожу на наркотичну, які було вилучено 14.09.2023 року в ході проведення огляду місця події за адресою : АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1