У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000267 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 України, про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні №0000267 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 України, в якому просить скасувати арешт з автомобіля марки «Ford», моделі «Focus», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить гр. ОСОБА_2 , мешканцю АДРЕСА_1 , накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду закарпатської області від 18 вересня 2023 року.

В обґрунтування клопотання вказує, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 жовтня 2021 року в рамках кримінального провадження №0000267 від 11 вересня 2023 року за ч.2 ст.286 КК України було накладено арешт на транспортні засоби, які виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця ДТП від 11 вересня 2023 року, а саме: легковий автомобіль марки «Ford» моделі «Focus» д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_2 ; мотоцикл марки «Geon» моделі TERRA X 250, реєстраційний номерний знак НОМЕР_4 , який згідно Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 належить ОСОБА_4 .

Слідчий суддя у вказаній ухвалі дійшов висновку, що вказані транспортні засоби відповідають критеріям речового доказу, а їх залучення необхідне для проведення судових експертиз. Отже, підставами арешту транспортних засобів учасників ДТП є необхідність збереження слідової картини для подальшого проведення необхідних експертиз.

Як вбачається з відповіді №267K1/106/7-2023 від 08 листопада 2023 року, станом на 08 листопада 2023 року у кримінальному провадженні виконані наступні експертизи. А саме: судова транспортна трасологічна експертиза; судова інженерно транспортна експертиза (тех.стан); судово-медична, судово токсилогічна експертиза.

На даний час на виконанні перебуває фототехнічна експертиза, інші експертизи на даний час у вказаному кримінальному провадженні не призначалися.

3 вищевикладеного вбачається, що експертизи, які стосуються арештованого майна, зокрема, щодо слідової картини дорожньо-транспортної пригоди проведені, а отже, підстави арешту майна на даний момент відпали.

У клопотанні зазначено, що на утриманні ОСОБА_2 перебуває малолітня дитина ОСОБА_5 , 12 січня 2022 року, з яким необхідно відвідувати лікарню чи інші заклади, що є важчим без транспортного засобу. Також транспортний засіб необхідний ОСОБА_2 і для виконання своїх посадових обов`язків, як логіста ТОВ «КРОКВУД ЛОГІСТИК».

Крім того, автомобіль марки «Ford» моделі «Focus» д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_2 має внутрішні пошкодження, пов`язані герметичністю, у зв`язку з чим під час дощу відбувається залиття салону Т3, що завдає йому шкоди, так як даний автомобіль зберігається на відкритому арешт-майданчику.

Ознайомившись із вказаним клопотанням слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із вказаної норми слідує, що із клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

З аналізу ст. ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту має бути зазначено наступне: перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом із тим, до матеріалів клопотання не додано ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.09.2023 року, справа № 308/15949/23, на підставі якої було накладено арешт на майно, який заявник просить скасувати. Вказане позбавляє можливості встановити чи накладався арешт на майно, підстави застосування арешту майна у кримінальному провадженні, визначити перелік майна, на яке накладено арешт, а також надати правову оцінку обґрунтованості його застосування та/або наявності (відсутності) потреби в його подальшому застосуванні.

Відповідно ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищезазначене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання про скасування арешту майна повернути особі яка його подала.

З наведених міркувань та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000267 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 України, про скасування арешту майна, повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1