Справа № 288/29/24
Провадження № 1-кс/288/15/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майно

10 січня 2024 року . смт. Попільня

Слідчий суддя Попільнянського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області в режимі відеоконференції клопотання прокурора Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000004 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про арешт майна та додані до клопотання матеріали,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

На обґрунтування клопотання зазначає, що у провадженні СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000004 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 03.01.2023 до відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшов рапорт начальника СКП відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 про те, що один із мешканців Квітневої ОТГ Житомирського району Житомирської області за місцем проживання зберігає вогнепальну зброю, бойові припаси без передбаченого законом дозволу.

В ході проведення досудового слідства отримано докази про те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 зберігає вогнепальну зброю бойові припаси без передбаченого законом дозволу. Зі слів допитаних в якості свідків осіб, ОСОБА_5 за місцем свого проживання зберігає автоматичну вогнепальну зброю та боєприпаси до неї, яку час від часу використовує для здійснення пострілів у повітря.

В подальшому на підставі ухвали слідчого судді Попільнянського районного суд Житомирської області 09.01..2024 було проведено обшук житла та іншого володіння за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_1 . У ході обшуку було виявлено та вилучено 55 предмети, зовні схожі на патрони калібру 5,45 мм., які упаковано до спец. пакету НПУ № PSP2149439 та предмет, зовні схожий на АКМ із номером екземпляру НОМЕР_1 , 1983 року випуску, який упаковано до спец. пакету НПУ за допомогою стяжки № А 427831.

Вилучене слідчими під час зазначених слідчих дій майно відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України має статус тимчасово вилученого майна.

Підставою для накладення арешту на тимчасово вилучене майно є сукупність розумних підозр вважати, що вона є доказом кримінального правопорушення.

Метою накладення арешту на тимчасове вилучене майно є необхідність збереження речових доказів.

В обґрунтування необхідності накладення арешту на майно постановою слідчого від 09.01.2024, 55 предмети, зовні схожі на патрони калібру 5,45 мм. та предмет, зовні схожий на АКМ із номером екземпляру НОМЕР_1 , 1983 року випуску визнано речовим доказом.

Тимчасове вилучене майно зберігається у Відділенні поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області за адресою: смт. Попільня, вул. Фомічова, 6, Житомирської області.

В обґрунтування викладеного, враховуючи те, що на тимчасово вилучене майно 55 предмети, зовні схожі на патрони калібру 5,45 мм. та предмет, зовні схожий на АКМ із номером екземпляру НОМЕР_1 , 1983 року випуску існують ризики його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання. В свою чергу, накладення арешту на тимчасове вилучене майно виконає завдання запобігання вказаних ризиків.

На підставі викладеного прокурор, просить клопотання задовольнити та накласти арешт у вигляді позбавлення права використання відчуження та розпорядження на тимчасово вилучене майно 55 предмети, зовні схожі на патрони калібру 5,45 мм. та предмет, зовні схожий на АКМ із номером екземпляру НОМЕР_1 , 1983 року випуску, які вилучено у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 (тел. НОМЕР_2 ), з метою збереження речових доказів. Вилучене майно зберігати у Відділенні поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області за адресою: смт. Попільня, вул. Фомічова, 6, Житомирської області.

Відповідно до частини 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, приходить до наступного висновку.

Згідно із частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом першим частини другої статті 170 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Завданням накладення арешту на зазначене майно є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Вказане завдання неможливо досягнути за допомогою інших заходів забезпечення кримінального провадження передбачених статтею 131 КПК України. Відповідно до положень статті 170 КПК України слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Метою накладення арешту на вказане майно є необхідність збереження речових доказів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, що в подальшому будуть використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження для забезпечення змагальності сторін у кримінальному провадженні та повноти досудового розслідування.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), а також 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області за вищевказаним фактом внесено відомості до ЄРДР за № 0000004 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Згідно частини другої статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Також вивчені матеріали показали, що потреби досудового розслідування виправдовують втручання у право власності на особисту річ; факти, що можуть бути встановлені під час проведення слідчих дій відносно вказаного майна не можуть бути встановлені іншим шляхом і не застосування цих заходів забезпечення кримінального провадження не дають змоги досягти дієвості цього кримінального провадження (ч.3 ).

Обмеження права власності у даному випадку співмірно завданням кримінального провадження.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що слідчий суддя або суд накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у пункті 1 частини 2 статті 167 КПК України.

Внесене прокурором клопотання відповідає вимогам статті 171 КПК України. Матеріали клопотання, а саме: - витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000004 від 03.01.2024;- протокол обшуку від 09.01.2024; - простанова СВ відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про провадження досудового розслідування декількома слідчими від 03.01.2024; - постанова СВ відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про визнання речових доказів та передачу на зберігання від 09.01.2024; - постанова Коростишівської окружної прокуратури про призначення групи прокурорів від 03.01.2024, які містять достатні дані про здійснення СВ відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням статей 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. ст. 131-132, 167, 170-173, 237, 371-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт на майно задовольнити.

Накласти арешт у вигляді позбавлення права використання відчуження та розпорядження на тимчасово вилучене майно 55 предмети, зовні схожі на патрони калібру 5,45 мм. та предмет, зовні схожий на АКМ із номером екземпляру НОМЕР_1 , 1983 року випуску, які вилучено у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 (тел. НОМЕР_2 ), з метою збереження речових доказів.

Вилучене майно зберігати у Відділенні поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області за адресою: смт. Попільня, вул. Фомічова, 6, Житомирської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим СВ Відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області.

Ухвала може бути переглянута слідчим суддею за письмовим клопотанням володільця майна про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1