КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 06 листопада 2023 року, апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29 вересня 2023 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в Дніпропетровській області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (в редакції до 11.08.2023 року) КК України,-

за участі: прокурора захисників в режимі відеоконференцзв`язку підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 ОСОБА_6

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 25 листопада 2023 року.

Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просила, ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Вважає, що підозра необґрунтована, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України відсутні.

Звертає увагу, що слідчим суддею всупереч вимогам ч. 2 ст. 376 КПК Країни проголошення повного тексту ухвали призначено на шосту добу після оголошення резолютивної частини.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів судового провадження, СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 26 травня 2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000301, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. ч. 1, 2 ст. 255 КК України.

27 вересня 2023 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (в редакції до 11.08.2023 року) КК України.

28 вересня 2023 року старший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29 вересня 2023 року клопотання задоволено.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам в тому числі переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою перевірено при розгляді клопотання. При цьому, допитано підозрюваного ОСОБА_6 , заслухано думку прокурора та захисника, з`ясовано інші обставини, які мають значення при вирішенні питання застосування запобіжного заходу.

Під час судового розгляду клопотання, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.

Окрім того, перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 (в редакції до 11.08.2023 року) КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з інкримінованими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає можливість вважати, що підозра ОСОБА_6 є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

Також, слідчим суддею враховано наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу підозрюваного.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 , будучи уродженцем Дніпропетровської області, маючи батьків та знайомих на території Дніпропетровської області, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може втекти з місця проживання у місті Києві, відомого органу досудового розслідування та переховуватись поза відомим місцем проживання.

Крім того, підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має постійного доходу, тобто відсутні будь - які стабільні соціальні зв`язки в місті Києві.

Органом досудового розслідування встановлено, що злочини вчинялись переважно відносно потерпілих - громадян Європейського Союзу, в тому числі дружніх Україні країн, які допомагають у боротьбі з військовою агресією РФ.

Вчинення злочинів також передбачало використання телефонних номерів та банківських карток Європейського Союзу, а також обізнаність з роботою банківської системи, онлайн-платформ з розміщення оголошень про продаж товару, операторів поштових доставок певної країни, входу по мобільного банкінгу, переведення грошових коштів з банківських карток. Вказане свідчить про наявність знайомих осіб, які проживають в країнах Європейського Союзу та володіють цими знаннями, відповідно можуть в разі перетину державного кордону України допомогти у переховуванні підозрюваного.

Також, злочини, у яких підозрюється ОСОБА_6 вчинялись з використанням електронно-обчислювальної техніки та новітніх технологій у сфері комунікацій, які передбачають адміністрування інтернет-ресурсів та змогу віддаленого видалення електронної інформації, яка має значення для досудового розслідування.

Так, ОСОБА_6 , будучи адміністратором телеграм каналу який використовували учасники злочинної організації для здійснення своєї протиправної діяльності в разі застосування будь якого іншого запобіжного заходу буде мати можливість знищити докази шляхом видалення телеграм каналу та спілкування між членами злочинної організації у месенджерах, що містить на собі сліди кримінального правопорушення.

Враховуючи, те, що під час затримання підозрюваного у нього вилучено засоби та знаряддя вчинення кримінальних правопорушень, які наразі підлягають огляду та експертному дослідженню, перебуваючи на волі ОСОБА_6 може знищити всі електронні докази шляхом прямого або віддаленого доступу до інтернет-ресурсів.

Разом з тим, ОСОБА_6 , будучи організатором злочинної організації та маючи авторитет та вплив на інших учасників злочинної організації на протязі не менш як за останніх півтора роки, може здійснити вплив на свідків та інших підозрюваних, з метою зміни ними наданих показів.

Крім того, існує вірогідність того, що ОСОБА_6 , будучи організатором злочинної організації, незаконний дохід якої склав більше 10 млн. гривень, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом вчинення корисливих кримінальних правопорушень, здійснювати підкуп свідків, інших осіб, перешкоджати виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих дій по справі за надуманими приводами, тощо.

Так, будучи організатором злочинної організації, ОСОБА_6 разом із співучасниками постійно вживались заходи ко конспірації своєї незаконної діяльності, про що на постійній основі інструктувались інші члени злочинної організації.

При цьому, підозрювані для конспірації використовували нові телефони та сім-карти, спілкувались між собою переважно у месенджерах, використовуючи «професійний сленг», що свідчить про те, що вони намагались убезпечувати себе в разі викриття правоохоронними органами.

Крім того, організатори злочинної організації постійно змінювали адреси офісних приміщень, де облаштовували комп`ютерну техніку для вчинення злочинів та роботі місця «вбіверів» та «воркерів», які «працювали» не віддалено. Ці офісні приміщення облаштовувались також засобами охорони, щоб жодна стороння особа, яка не є довіреною особою організаторам злочинної організації, не мала туди доступ.

За результатами таких обстежень, в разі виявлення підозр щодо можливості їх викриття правоохоронними органами, за вказівкою організаторів, які консультувались з невідомими особами щодо особливості дій в цій ситуації з метою убезпечення себе від викриття, всі члени змінювали свої «нік-нейми», телефонні пристрої та номери, канали зв`язку між собою, що було виявлено неодноразово під час документування їх незаконної діяльності. Вказане свідчить про підготовленість, обізнаність з методикою роботи правоохоронних органів, а перебуваючи на волі, ОСОБА_6 може продовжити консультуватись з невстановленими особами з метою вжиття заходів по приховуванню або знищенню доказів вчинених злочинів.

Слідчим суддею становлено також, що ОСОБА_6 , який вчиняв протягом тривалого часу умисні особливо тяжкі корисливі злочини у складі злочинної організації, у яких він обґрунтовано підозрюється, будучи ініціатором такої діяльності, залучивши до такої діяльності в різні періоди значну кількість осіб та маючи постійний надвисокий прибуток від такої діяльності, маючи спільників інших невстановлених на даний час осіб, які володіють навичками та знаннями у сфері інформаційних технологій, може продовжити свою злочинну діяльність, продовжуючи вчиняти аналогічні злочини.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_6 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

Доводи захисника, що слідчим суддею всупереч вимогам ч. 2 ст. 376 КПК Країни проголошення повного тексту ухвали призначено на шосту добу після оголошення резолютивної частини, не є підставою для скасування ухвали слідчого судді, крім того, п`ята доба з дня оголошення резолютивної частини припадає на вихідний день тижня.

На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з рішенням суду щодо необхідності задоволення клопотання слідчого, оскільки він в повному обсязі довів обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_6 на свободу. Таке обмеження не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки по справі існують ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, врахувавши підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, не визначив розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочинів, зокрема, передбаченого ч. 1 ст. 255 Кримінального кодексу України.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали, слідчий суддя дотримався вказаних вимог закону, а тому підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу не вбачається.

Істотних порушень вимог КПК України, які могли б стати безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді у даному провадженні не встановлено.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184, 194, 376 404, 405, 418, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29 вересня 2023 року відносно ОСОБА_6 , - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Єдиний унікальний №752/13364/23 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_13

Провадженя № 11сс/824/6772/2023 Доповідач: ОСОБА_1

Категорія ст.183 КПК України