Справа № 646/339/24
Провадження № 1-кп/646/456/2024
У Х В А Л А

іменем України

17.01.2024 року Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

та обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові об`єднане кримінальне провадження відносно:

ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богодухів Харківської області, громадянина України, освіта професійно-технічна, не працюючого, не одруженого, не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 310 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшли обвинувальні акти у об`єднаному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 310 КК України.

Ухвалою суду вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.

Прокурор просив призначити провадження до судового розгляду, викликати в судове засідання обвинуваченого. Крім того, прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 2 місяці, який полягає в забороні обвинуваченому в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби без дозволу суду залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , так як ризики передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме можливість обвинуваченого переховуватися від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обвинувачений вважав за доцільне призначення кримінального провадження до судового розгляду. Не заперечував проти задоволення клопотання прокурора щодо доцільності продовження відносно нього запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту.

Суд, заслухавши думку з`явившихся учасників судового провадження, вивчивши обвинувальні акти та долучені до нього реєстри матеріалів досудових розслідувань у відповідності до положень ст. 314 КПК України, яка регламентує порядок та межі підготовчого судового засідання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Статтею 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватись вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право, зокрема, бути негайно і детально поінформований зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

Відповідно до ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, законність, верховенство права, забезпечення права на захист.

Згідно із п. п. 3, 5 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а також призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Вимоги щодо обов`язкового зазначення конкретних обставин справи, зокрема місця, часу, способу вчинення, форми вини і його мотивів стосуються формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, на стадії ухвалення обвинувального вироку (п. 2 ч. 3 ст. 374 КПК України), а на цій стадії таким вимогам відповідає виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, та виклад ознак кримінального правопорушення, передбаченого тією чи іншою статтею кримінального закону, його частиною або пунктом.

Практика ЄСПЛ виходить із необхідності забезпечення прав обвинуваченого бути докладно (детально) повідомленим про характер і підстави висунутого проти нього обвинувачення, тобто про всі суттєві факти інкримінованого йому правопорушення. В даних обвинувальних актах у відношенні ОСОБА_4 містяться фактичні дані, які прокурор вважає встановленими, та їх правова кваліфікація з формулюванням обвинувачення. Ці дані в своїй сукупності дають уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому, що дає змогу стороні захисту ефективно підготуватися для захисту від висунутого обвинувачення.

Також суд звертає увагу, що на цій стадії судового провадження судом не повинні робитись висновки про правильність кваліфікації дій обвинуваченого, відповідності обвинувачення фактичним обставинам вчинення кримінальних правопорушень, доведеності вини, тощо. Зазначені висновки суд може зробити на підставі аналізу і оцінки зібраних у справі доказів, досліджених в ході судового розгляду. Окрім цього, діючим КПК України передбачені механізми зміни чи уточнення обвинувачення у випадках, коли за результатами дослідження доказів виникне у цьому необхідність.

Також суд звертає увагу, що на цій стадії судового провадження судом не повинні робитись висновки про правильність кваліфікацій дій обвинуваченого, відповідності обвинувачення фактичним обставинам вчинення кримінальних правопорушень, доведеності вини, тощо.

Зазначені висновки суд може зробити на підставі аналізу і оцінки зібраних у справі доказів, досліджених в ході судового розгляду.

Окрім цього, діючим КПК України передбачені механізми зміни чи уточнення обвинувачення у випадках, коли за результатами дослідження доказів виникне у цьому необхідність.

Таким чином, суд приходить до висновку про відповідність скерованих до суду обвинувальних актів відносно ОСОБА_4 вимогам Кримінального процесуального кодексу України, затверджені прокурорами обвинувальні акти перебувають в матеріалах провадження і поверненню прокурору не підлягають.

Провадження за вказаними обвинувальними актами підсудне саме Червонозаводському районному суду м. Харкова.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальними актами відносно ОСОБА_4 у судове засідання.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є наступним: прокурор та обвинувачений.

Крім того, ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 22.12.2023 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченому у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, строком до 22.01.2024 року. На ОСОБА_4 покладено наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; не відлучатись з населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

До спливу строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження домашнього арешту обвинуваченому, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За змістом ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений.

В обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , прокурор посилається на те, що на теперішній час існують заявлені ризики, що визначені у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховуватися від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинувачених, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначених осіб.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Вирішуючи питання про продовження строків домашнього арешту, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, які інкримінується обвинуваченому, дані про особу обвинуваченого.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні, окрім інших, кримінальних правопорушень, які відповідно до вимог ст. 12 КК України класифікується як тяжкі злочини, передбачені ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 310 КК України, тобто, дії громадян України, спрямовані проти громадської безпеки та у сфері обігу наркотичних засобів, за які передбачені покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до семи років, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора, про суворість потенційного покарання, що є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування обвинуваченого від суду.

Крім того, як зазначив прокурор, після відкриття матеріалів кримінального провадження стороні захисту, обвинувачений дізнався про обсяг зібраних доказів, у тому числі свідків, показання яких можуть підтверджувати його вину у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Разом із цим, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, а отже і з протоколами допитів встановлених досудовим розслідуванням свідків, обвинувачений обізнаний як про їх персональні данні, так і про зміст наданих ними показань на стадії досудового розслідування.

Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

Також суд звертає увагу, що ОСОБА_4 обвинувачується у чиненні декількох кримінальних правопорушень.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєнні кримінальних правопорушень, а також питання відносності та допустимості доказів будуть вирішуватися на іншій стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті. Встановлення того, вчинив чи не вчинив ОСОБА_4 кримінальні правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід.

Таким чином, суд вважає встановленим продовження існування ризиків, щодо обвинуваченого, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватися від суду; незаконний вплив на потерпілих та свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.

З урахуванням встановлених при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту відносно обвинуваченого, тяжкості обвинувачення у сукупності з даними особи обвинуваченого, який офіційно не працює, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, суд вважає наявними підстави для застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченому в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених п. п. 1, 2 ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням вищенаведених обставин суд вважає, що застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, не може запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Крім того, за змістом ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд також вважає за необхідне доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , роз`яснивши, в силу ч. 4 ст. 42 КПК України, обвинуваченому його право брати участь у підготовці досудової доповіді шляхом надання необхідної інформації представнику персоналу органу пробації або відмовитися від такої участі.

З урахуванням наведеного, суд вважає необхідним доручити складання досудової доповіді щодо обвинуваченого ОСОБА_4 Основ`янському районному відділу Державної установи «Центр пробації».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 177, 181 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинувальними актами відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 310 КК України на 14 год. 30 хв. 24.01.2024 року.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у даному кримінальному провадженні та обвинуваченого.

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту - відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту на два місяці, а саме - до 16.03.2024 року, який полягає в забороні обвинуваченому у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби без дозволу суду залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , протягом строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою,

- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за виключенням випадків необхідності перебування в найближчому до місця проживання укритті під час оголошеної владою України повітряної тривоги.

Строк дії ухвали в частині продовження запобіжного заходу визначити до 16.03.2024 року включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Доручити Основ`янському районному відділу Державної установи «Центр пробації» (адреса: 61001, м. Харків, вул. Молочна, б. 40; електронна адреса: ), відповідно до вимог ст. 314-1 КПК України та ст. 9 Закону України «Про пробацію» підготувати в строк до 14 год. 30 хв. 24.01.2024 року досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 310 КК України, надавши її у вказаний строк до Червонозаводського районного суду м. Харкова.

У разі наявності або виникнення об`єктивних обставин, що унеможливлюють підготовку або своєчасне подання досудової доповіді, орган пробації невідкладно повідомляє про це суд з відповідним обґрунтуванням.

Роз`яснити обвинуваченому, що він має право брати участь у підготовці досудової доповіді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий-суддя