н/п 1-кс/953/9527/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" грудня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участі прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката - ОСОБА_5 ,

підозрюваної - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання старшого слідчого СВ Відділу спеціальної поліції ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0001354 від 21.11.2023, про відсторонення від посади:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Комсомольське Зміївського району Харківської області, громадянки України, українки, з вищою освітою, заміжньої, яка має малолітню доньку, 2016 р.н., працюючої на посаді завідуючого відділення судинної патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інститут неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» та лікарем-невропатологом, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, -

встановив:

Сторона обвинувачення просить відсторонити підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від посади завідуючого відділенням судинної патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інститут неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України», , в межах строку досудового розслідування.

На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що СВ ВСП ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001354 від 21.11.2023, за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , відповідно до наказу № 53-к від 01 квітня 2022 року призначена на посаду виконуючої обов`язки завідуючого відділення судинної патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» , юридична та фактична адреса: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46. ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» відповідно до статуту постановленого президією НАМА України № 13/44 від 01 грудня 2016 року є державною установою, яка заснована на державній власності і відповідно до відання Національної академії медичних наук України.

Відповідно до посадової інструкції завідувача відділенням судинної патології головного мозку ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України», код КП 1229.5 за класифікатором професій ДК 003:2010, а саме: до п.п. 2.2 п. 2 організовує лікувально-профілактичну та адміністративно-господарську діяльність підрозділу, співпрацює з іншими підрозділами закладу, до п.п. 2.4 п. 2 здійснює особисто постійний контроль за порядком та повнотою доведення медикаментів до конкретного хворого, до п.п. 2.9 п. 2 раціонально використовує ліжковий фонд, медичну техніку й оснащення підрозділу, до п.п. 2.14 п. 2 щомісячно проводить контроль за порядком виписки, отримання, обліку, витрати, списання медикаментів та дотримання термінів їх використання, до п.п. 4.2 п. 4 несе відповідальність за порушення, скоєння в процесі здійснення своєї діяльності, - в межах визначених чинним адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України, до п.п. 4.7 п. 4 несе персональну відповідальність, матеріальну та адміністративну відповідальність за правильність обліку, збереження, витрати, списання медикаментів та використання їх в мережах установлених терміналів.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Враховуючи вищевикладене ОСОБА_6 , обіймаючи посаду виконуючого обов`язки завідуючого відділення судинної патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» відповідно до своїх посадових обов`язків, з кваліфікаційних характеристик професій, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, обіймаючи вказану посаду яка пов`язана з виконанням адміністративно-господарських функцій, - являлася службовою особою.

Таким чином, ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді виконуючого обов`язки завідуючого відділення судинної патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України», склала та внесла до офіційних документів завідомо неправдиві відомості та видала завідомо неправдивий офіційний документ, при наступних обставинах.

У зв`язку з виконанням покладених на ОСОБА_6 , обов`язків будучи обізнаною, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є пацієнтом відділення судинної патології головного мозку ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» та перебував на стаціонарному лікуванні в період з 19 січня 2023 року до 15 лютого 2023 року, однак фактично не знаходився та не проходив лікування у вказаному відділені, оскільки в період з 26 січня 2023 року по 13 лютого 2023 року перебував за кордоном внесла недостовірні відомості до карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 252, ОСОБА_7 на основі якої склала виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 252 ОСОБА_7 . Після чого ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що внесенні відомості до виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 252 ОСОБА_7 , є неправдиві надала вказану виписку на затвердження до головного лікаря ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» ОСОБА_8 , після чого передала, виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 252 ОСОБА_7 своєму пацієнту ОСОБА_7 , який в свою чергу передав вказану виписку до лікувально-лікарської комісії, для направлення медичних документів до медико соціально експертної комісії, де було останньому присвоєно другу групу інвалідності.

24.11.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Слідчий зазначає, що обгрунтованість повідомленої ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй злочину підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами: рапортами оперуповноваженого від 17.08.2023, від 18.08.2023; протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_7 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 ; клопотанням про проведення обшуку від 21.08.2023; копіями ухвал суду від 21.08.2023, 25.08.2023, 08.09.2023, 06.10.2023; протоколом обшуку з додатком від 22.08.2023 за адресою: м. Харків, вул. Новгородська, 4; постановою про визначення речового доказу від 22.08.2023; клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна від 22.08.2023; клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів від 31.08.2023, 04.10.2023; протоколами тимчасового доступу до речей та документів від 14.09.2023, 06.10.2023; копією запиту до Державної прикордонної служби України від 26.09.2023; копією відповіді з Державної прикордонної служби України від 26.09.2023; постановою про призначення економічної експертизи від 26.09.2023; висновоком експерта від 26.10.2023 № СЕ-19/119-23/13916-ЕК; постановою про призначення почеркознавчої експертизи від 04.10.2023; супровідним листом до Сумського НДЕКЦ від 06.10.2023; висновоком експерта від 23.10.2023 № СЕ-19/119-23/14326-ПЧ; речовими доказами а саме: медичною картою стаціонарного хворого № 252 ОСОБА_7 , картою амбулаторного хворого № 736 ОСОБА_7 , випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 252 ОСОБА_7 ; іншими матеріалами кримінального провадження, в своїй сукупності.

Сторона обвинувачення вказує, що перебування ОСОБА_6 , завідуючого відділення судинної патології головного мозку ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» , сприяло видачі виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 252, пацієнту ОСОБА_7 , тобто завідомо неправдивого офіційного документу, та внесення завідомо неправдивих відомостей до медичної карти стаціонарного хворого № 252, медичної карти амбулаторного хворого № 736, та виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 252.

Слідчий зазначає, що на даний час досудове розслідування перебуває на активному етапі, так органом досудового розслідування не проведено допит свідків, які причетні або були свідками до злочинної діяльності ОСОБА_6 . При цьому, більшість свідків кримінального провадження є прямими підлеглими ОСОБА_6 , а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні.

При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання.

Захисник підозрюваної ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення клопотання сторони обвинувачення заперечував, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що слідчим: не зазначено посаду, яку обіймає ОСОБА_6 ; не доведено підстав вважати, що підозрювана перебуваючи на посаді знищить чи підробить речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливатиме на свідків, інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином Також зазначив, що всі документи, на яких грунтується обвинувачення, вже вилучені органом досудового розслідування. Крім того посилався на невідповідність клопотання вимогам ст.155 КПК України, вказуючи на те, що в клопотанні не зазначено перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання.

Підозрювана ОСОБА_6 у судовому засіданні доводи захисника підтримала, просила відмовити у задоволенні клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив, що СВ ВСП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001354 від 21.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

24.11.2023 о 14 год. 30 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, тобто складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів та внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Згідно з ч. 2 ст. 157 КПК України, при вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя зобов`язаний врахувати правову підставу для відсторонення від посади, достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення, та наслідки відсторонення від посади для інших осіб.

Одним із елементів, які формують правову підставу для відсторонення підозрюваного від посади, є наявність підстав вважати, що перебування особи на посаді сприяло вчиненню злочину та наявність обґрунтованих підстав вважати, що подальше перебування підозрюваного на посаді перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Відповідне аргументування, згідно з п. 6 ч. 2 ст. 155 КПК України, має бути викладене в клопотанні слідчого та перевірене слідчим суддею під час його розгляду.

Висновки слідчого судді з приводу наявності таких ризиків повинні бути мотивованими, проаналізованими в контексті фактичних обставин кримінального провадження та не можуть виходити за межі доводів клопотання слідчого. При цьому слідчий суддя, суд мають звернути особливу увагу на можливі наслідки для інших осіб, у тому числі й негативні, у разі прийняття рішення про відсторонення від посади.

З огляду на загальні засади застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, слідчий суддя або суд при оцінці потреб досудового розслідування зобов`язані врахувати можливість досягнення завдань у конкретному кримінальному провадженні без застосування зазначених заходів.

Слідчим суддею з наданих даних достовірно встановлено, що на підставі наказу № 53-к від 01.04.2022, на час воєнного стану лікаря невропатолога 10 розряду відділення судиннох патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» , ОСОБА_6 тимчасово призначено на посаду завідувача цього відділення за ОСОБА_15 на час її відсутності (а.с. 98-99).

Згідно наказу № 181-к від 19.06.2023 ОСОБА_6 , виконуючу обов`язки завідувача відділення судинної атології головного мозку та реабілітації ДУ «Інституту неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» , з 19.06.2023 переведено на посаду завідувача чього ж відділення та залишено роботу за сумісництвом 0,25 посади лікаря-невропатолога цього ж відділення (а.с. 100-101).

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування .

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України зазначено, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Таким чином, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя дослідивши документи долучені до клопотання, дійшов висновку, що причетність ОСОБА_6 до інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, що є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання обґрунтована підозра.

Разом із тим, виходячи із системного аналізу положень норм КПК України вбачається, що відсторонення від посади осіб, яким оголошено про підозру, не є безумовним, а відтак обґрунтованість підозри не може бути єдиною підставою, яка визначає необхідність застосування такого заходу.

Крім того, положення ч. 5 ст. 17 КПК України визначають, що поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.

Згідно із ч. 1 ст. 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.

При цьому, процесуальний зміст та форма клопотання слідчого про відсторонення має відповідати вимогам ч. 2 ст. 155 КПК України.

Одна з обов`язкових вимог, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 155 КПК України полягає у необхідності зазначення слідчим у клопотанні обставин, що дають підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на посаді, знищить чи підробить речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливатиме на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином.

Отже законодавець чітко визначив, що у разі відсутності підстав вважати, що перебування особи на конкретній посаді призведе до згаданих наслідків, слідчий суддя не вправі застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження як відсторонення від посади, оскільки обмеження прав особи не буде вважатися таким, що здійснено у відповідності до КПК України.

При вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя, суд зобов`язаний врахувати такі обставини: 1) правову підставу для відсторонення від посади; 2) достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) наслідки відсторонення від посади для інших осіб.

Згідно зі ст. 43 Конституції України кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, а тому будь-які обмеження щодо реалізації цього права, у тому числі і відсторонення особи від посади під час кримінального провадження, повинно здійснюватися виключно з підстав та у порядку, передбаченому КПК України.

Так, з матеріалів долучених до клопотання вбачається, що слідчим не доведено належних та допустимих доказів, які давали б підстави вважати, що ОСОБА_6 , перебуваючи на займаній посаді, матиме можливість, як особисто так і шляхом надання вказівки підлеглим змінити/знищити або підробити документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, може незаконними засобами впливати на підлеглих їй працівників, здійснювати вплив на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

Не встановлено наявності таких обставин і в судовому засіданні, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , зазначений в клопотанні спосіб його вчинення та обсяги доказового матеріалу у даному кримінальному провадженні.

Також, доводи слідчого на підтвердження ризиків впливу на підлеглих та знищення, зміни або підробки документів, які можуть мати значення для досудового розслідування, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - містять лише припущення, оскільки не ґрунтуються на будь-яких доказах, в клопотанні не вказано на наявність конкретних дій з боку підозрюваної, направлених на таке протиправне перешкоджання кримінальному провадженню, тому слідчий суддя критично ставиться до таких аргументів слідчого стосовно існування вказаних ризиків, оскільки стороною обвинувачення не доведено, що за час проведення досудового розслідування з боку підозрюваної приймалися будь-які дії, які б вказували на наявність цих ризиків.

Крім цього, в самому клопотанні не зазначено, на покази яких саме конкретно свідків, показання яких мають суттєве значення для вирішення справи, може вплинути ОСОБА_6 , не надано доказів про те, що остання намагалася вплинути на свідків.

Крім того в клопотанні відсутні будь - які відомості про конкретні документи, які мають значення у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховує, що 22.08.2023 під час обшуку (а.с. 46-54), 14.09.2023 під час тимчасового доступу до речей та документів (а.с. 94-96) вилучені необхідні документи, в тому числі з місця роботи підозрюваної та по ним проведено експертизу (а.с. 115-150).

Крім того, застосування такого засобу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади, з метою запобігання вказаним ризикам, передбачає доведення в сукупності фактів, які свідчать про існування таких ризиків та наявності у підозрюваної можливості здійснення протиправних дій шляхом використання займаної посади.

Однак, слідчим не підтверджено жодними доказами, яким чином перебування на посаді підозрюваної, з огляду на кваліфікацію інкримінованого кримінального правопорушення, дає підстави вважати, що підозрювана буде мати можливість, перебуваючи саме на займаній посаді, здійснювати протиправні дії шляхом її використання.

Будь-яких доказів на користь існування зазначених в клопотанні ризиків, стороною обвинувачення надано не було, тим більше, що у сторони обвинувачення в матеріалах кримінального провадження є оригінали та копії тих документів, про можливе внесення змін до яких зазначає слідчий.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо слідчий, прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В розумінні вищевикладеної правової норми слідчим не доведено правових підстав для відсторонення особи від посади, зокрема слідчим не доведено, що без відсторонення підозрюваної від займаної посади неможливо забезпечити швидке, повне та неупереджене досудове розслідування, і такі потреби досудового розслідування виправдовують обмеження гарантованого ст. 43 Конституції України права на працю підозрюваної, яка має на утриманні малолітню доньку, 2016 р.н.

Слідчий суддя при вирішенні клопотання слідчого приймає до уваги, що під час здійснення ряду слідчих та процесуальних дій у даному кримінальному провадженні вже вилучено документи, які мають значення для досудового розслідування, на цей час дані документи враховані при проведені експертного дослідження.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя вважає, що слідчим не доведено, що ОСОБА_6 перебуваючи на посаді завідуючого відділення судинної патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інститут неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України» та лікаря-невропатолога може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування.

Таким чином, оскільки слідчим не доведено, що потреби досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні, а також не доведено, що відсторонення ОСОБА_6 від займаної посади є необхідним для належного забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання на даний час задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 154, 155, 156, 157, 309, 372, 376 ч. 2 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Відділу спеціальної поліції ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 про відсторонення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від посади завідуючого відділенням судинної патології головного мозку та реабілітації ДУ «Інститут неврології, психіатрії та наркології Національної академії медичних наук України», , - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 06 грудня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1