Справа № 158/3760/23
Провадження № 1-кс/0158/1552/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2023 року м. Ківерці

Слідчий суддя Ківерцівського районного суду Волинської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання заступника начальника слідчого відділення Відділення поліції №1 (м. Ківерці) Луцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Волинської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , з середньою освітою, відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000696, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 листопада 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Ківерцівського районного суду Волинської області надійшло клопотання заступника начальника слідчого відділення Відділення поліції №1 (м. Ківерці) Луцького РУП ГУНП у Волинської області у кримінальному провадженні №0000696, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що в ніч з 21.11.2023 на 22.11.2023 (більш точної дати та години досудовим розслідування не встановлено) ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , незаконно проникли на територію домоволодіння ОСОБА_8 , що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, з метою незаконного заволодіння транспортним засобом, пересвідчившись, що за їх діями ніхто не спостерігає та вони лишаються ніким не поміченими, через не зачинені двері, незаконного проникли до господарського приміщення, яке розташоване за вищевказаною адресою, в якому виявили мопед марки «ALFA» модель «ZS50F», чорного кольору, 2008 року випуску з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_2 , який перебуває у законному володінні ОСОБА_8 . Після чого, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, витягнули вказаний транспортний засіб з господарського приміщення та повели вказаний мопед по автомобільній дорозі Т1802 сполученням м. Рожище с. Копачівка до узбіччя даної автомобільної дороги за координатами ( НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ), де залишили у зв`язку з неможливістю запуску двигуна. Таким чином, шляхом переміщення вказаного мопеду протиправно вилучили даний транспортний засіб всупереч волі власника (законного володільця) ОСОБА_8 .

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у приміщення, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

23.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зважаючи на обставини, які свідчать про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, на думку слідчого, є достатні підстави вважати, що вказана особа може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали з підстав, викладених у ньому, просили його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Так, згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, про що свідчать: протокол допиту підозрюваного; протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину; протокол про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію; протокол огляду місця події; протоколи допиту потерпілого; протокол допиту свідка; повідомленням про підозру; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками та інші матеріали кримінального провадження.

Під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема те, що у випадку не застосування запобіжного заходу підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідка у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого обвинувального вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від суду.

Встановлюючи наявність існування ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя враховує особу обвинуваченого, який є особою молодого віку, тяжкість злочину, у вчиненні якого він обвинувачується та тяжкість покарання, яке може бути призначене у разі доведення його винуватості.

При вирішенні питання про наявність даного ризику суд враховує, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі. Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Оцінюючи наявність ризику незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, слід виходити із встановленого КПК України порядку отримання показань від потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, а тому ризик такого впливу зберігається до отримання показань потерпілого та свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Визнаючи наявність вказаного ризику, слідчий суддя також враховує те, що підозрюваний знає потерпілого та свідка у кримінальному провадженні, що дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість впливу на останніх.

Щодо ризику вчинення іншого правопорушення, суд враховує особу обвинуваченого, відносно якого 09.11.2023 обвинувальний акт у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, скеровано до суду та який обвинувачується у вчиненні нового умисного тяжкого злочину.

Слідчий суддя звертає увагу, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. Тобто, кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що належить до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, який порушив обраний ухвалою слідчого судді Ківерцівського районного суду Волинської області від 07.11.2023 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нового умисного злочину, беручи до уваги його схильність до вчинення злочинів, слідчий суддя вважає за необхідне обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

З урахуванням особи підозрюваного та конкретних обставин вчинення кримінальних правопорушень, вважаю достатнім визначити заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На думку слідчого судді, саме такий винятковий запобіжний захід, як тримання під вартою із визначенням розміру застави, зможе дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим та прокурором під час судового розгляду, а не будь-який інший більш м`який, передбачений ст. 176 КПК України.

У разі внесення застави у вказаній сумі підозрюваного слід звільнити з-під варти та покласти на нього наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого та прокурора; повідомляти слідчого та прокурора про зміну свого місця проживання.

Керуючись статтями 183, 184, 193, 196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника слідчого відділення задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20 січня 2024 року включно.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 рахувати з дня затримання - 22 листопада 2023 року.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків в розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) гривень 00 копійок.

У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого та прокурора;

- повідомляти слідчого та прокурора про зміну свого місця проживання.

Обов`язки, визначені ухвалою суду (у разі внесення застави), покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1