УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

з участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки м.Києва, яка є фізичною особою підприємцем, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.209 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000738 від 28.03.2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

16 листопада 2023 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_3 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.209 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000738 від 28.03.2023 року.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий зазначає, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000738 відомості відносно якого 28.03.2023 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань з визначеною правовою кваліфікацією за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, та кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «НІР» (ідентифікаційний код юридичної особи 19130596), засноване 23.10.1992, місцезнаходження юридичної особи: 02155, місто Київ, Харківське шосе, будинок №50, розмір статутного капіталу 9 850 гривень, засновниками якого були ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , частка кожного у статутному капіталі становила 50 %. У невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 11.01.2022, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, за результатами підроблення невстановленими особами Акту приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР», подальшого його погодження нотаріусом та його подання для проведення державної реєстрації, ОСОБА_3 набула у власність 50 % статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР» (ідентифікаційний код юридичної особи 19130596), що складає 4925 гривень. Як наслідок, у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 19.01.2022, у невстановлений спосіб, ОСОБА_3 отримала інформацію про те, що вона є власником 50 % у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР» (ідентифікаційний код юридичної особи 19130596), що складає 4925 гривень.

При цьому, зі змісту клопотання вбачається, що ОСОБА_3 мала бути обізнаною про те, що зазначена вище частка у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР» (ідентифікаційний код юридичної особи 19130596) у розмірі 50%, що складає 4925 гривень, їй не належить, адже будь-яких дій щодо укладення акту приймання-передачі такої частки з засновником Товариства ОСОБА_9 , в якому проставлений підпис ОСОБА_3 не належить, та подальшої державної реєстрації, вона не вчиняла. Реалізуючи свій протиправний умисел, направлений на підроблення іншого офіційного документа, який надає права, при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, однак не пізніше 19.01.2022 (більш точна дата та час слідством не встановлена) ОСОБА_3 підробила інший офіційний документ, який надає права, а саме Акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР», шляхом внесення до нього завідомо неправдивих відомостей щодо того, що ОСОБА_3 є власником частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР» (ідентифікаційний код юридичної особи 19130596) у розмірі 50%, що складає 4925 гривень, з метою його подальшого використання та розпорядження шляхом відчуження третій особі зазначеної частки у статутному капіталі, щодо якої фактичні обставини свідчать про її одержання злочинним шляхом, про що повинна була знати ОСОБА_3 .

Як зазначає слідчий, Державний нотаріус Шостої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_10 , не будучи обізнаною про злочинні наміри ОСОБА_3 роздрукувала на спеціальному бланку НРО 731677 Акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР» і надала для підпису ОСОБА_8 , який усвідомлюючи, що не вчиняє жодних неправомірних дій, та не будучи обізнаним про злочинні дії ОСОБА_3 , підписав даний Акт приймання-передачі в графі «ПІДПИСИ СТОРІН:». Крім того, державний нотаріус Шостої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_10 , не будучи обізнаною про злочинні наміри ОСОБА_3 надала останній роздрукуваний на спеціальному бланку НРО 731677 Акт приймання-передачі частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «НІР» для підпису, який ОСОБА_3 підписала в графі «ПІДПИСИ СТОРІН:», тим самим розпорядилася майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, про що ОСОБА_3 повинна була бути обізнаною.

15 листопада 2023 року, ОСОБА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

Слідчий зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання прокурора про застосування відносно підозрюваної домашнього арешту у певний період доби не заперечував.

Підозрювана ОСОБА_3 у судовому засіданні думку захисника підтримала, проти задоволення клопотання прокурора не заперечувала.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваної захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000738 відомості відносно якого 28.03.2023 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань з визначеною правовою кваліфікацією за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, та кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

15 листопада 2023 року, ОСОБА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 358, ч.1 ст. 209 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрювана ОСОБА_3 , знаючи, що за кримінальні правопорушення, вчинення яких їй інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваної від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваної винною у вчиненні кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, що може спонукати її до вчинення спроби ухилитися від суду.

Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Крім того, суд приходить до висновку, що існування інших ризиків, а саме можливість підозрюваної знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих, свідків, у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, які поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишається існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

З огляду на вказане, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, міцності її соціальних та сімейних зв`язків, віку та стану здоров`я підозрюваної, її майнового стану, відсутності судимостей, а також зі ступеню тяжкості інкримінованих їй кримінальних правопорушень.

У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя, також вважає за потрібним роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 21, 22, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_3 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.209 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000738 від 28.03.2023 року- задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, яким заборонити підозрюваній у період з 22:00 год. до 06:00 год. наступної доби залишати квартиру АДРЕСА_2 .

Крім того, покласти на підозрювану такі обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме :

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатись з території м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити в межах строку досудового розслідування а саме до 14 січня 2024 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваною, захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_11