Номер провадження: 11-сс/813/1492/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

апелянт ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 17 серпня 2023 року,

установив:

Зміст оскарженого судового рішення.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 17 серпня 2023 року було відмовлено у задоволені скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, подану у порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, заявник ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що ухвала суду є незаконною, необґрунтованою, невмотивованою та такою, що підлягає скасуванню.

Крім того, в поданій апеляційній скарзі ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали, яке обґрунтоване тим, що він не був повідомлений належним чином про дату та час розгляду скарги, тобто скаргу розглянуто за відсутності заявника, що суперечить положенням КПК України. Звертає увагу, що 18.08.2023 року на електронну адресу надійшла судова повістка про призначення скарги на 17.08.2023 року, після чого, 22.08.2023 року було отримано копію судового рішення в електронному вигляді, вказане, на думку апелянта, свідчить про те, що строк на апеляційне оскарження пропущений з поважних причин.

Позиції учасників судового розгляду.

Апелянт ОСОБА_6 підтримав доводи клопотання та просив його задовольнити.

Оскільки Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, належним чином повідомлено про дату, час і місце апеляційного розгляду, про поважні причини свого неприбуття не повідомило, з клопотанням про відкладання не зверталось, відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття слідчого не перешкоджає проведенню апеляційного розгляду.

Дослідивши матеріали провадження та доводи клопотання, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь - якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Частина 1 ст. 24 КПК України передбачає, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим кодексом.

Поряд з цим, у п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України визначено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

В свою чергу, абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України прямо вказує - якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За змістом статті 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені, зокрема законом, проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

Частиною 1 ст. 117 КПК України передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати апеляційну скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

З матеріалів справи слідує, що розгляд скарги ОСОБА_6 на бездіяльність, подану у порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчим суддею здійснювався з повідомленням ОСОБА_6 , що підтверджується довідкою про доставку електронного листа по справі № 947/25673/23, який був доставлений 16.08.2023 року на електронну адресу e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , за допомогою програми документообігу суду Д-3 (зворот аркуша справи 15 т.1), тобто строк для апеляційного оскарження, ОСОБА_6 , почав обчислюватись з 17.08.2023 року (з дня оголошення вказаної ухвали), відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України.

Натомість апеляційну скаргу було подана до апеляційного суду 25.08.2023 року, що за викладених обставин, свідчить про пропуск ОСОБА_6 строку на апеляційне оскарження.

У свою чергу, ОСОБА_6 у доводах клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заперечується той факт, що він був повідомлений про день, час та місце судового розгляду завчасно, оскільки судову повістку останнім було отримано лише 18.08.2023 року. Однак, матеріали апеляційної скарги не містять даних, які підтвердили вказане. При цьому, матеріали справи містять підтвердження того, що таке повідомлено було сформовано та доставлено на електронну адресу апелянта 16.08.2023 року о 11 годині 24 хвилини, що спростовує вказані доводи, з огляду на що апеляційний суд вважає, що ОСОБА_6 був повідомлений про дату, час і місце апеляційного розгляду та мав можливість з`явитися в суд у тому випадку, якщо вирішив скористатися своїм правом, передбаченим національним законодавством.

Отже, слідчий суддя дотримався вимог кримінального процесуального закону, адже вжив належних заходів до забезпечення можливості стороні брати участь і відстоювати в суді свою позицію.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив, зокрема, висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Аналізуючи вказане, апеляційний суд констатує, що особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Щодо посилань як на підставу пропуску строку апеляційного оскарження на те, що копію судового рішення було отримано 22.08.2023 року, то колегія суддів відхиляє такі доводи, оскільки правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження рішень, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення.

Таким чином, з огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ОСОБА_6 у своїй апеляційній скарзі не навів достатніх та поважних підстав пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а тому апеляційна скарга у відповідності до вимог ст. 399 КПК України підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження, повертається, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Тож, на підставі викладеного та керуючись положеннями ст. ст. 395, 399, 419 КПК України, апеляційний суд -

постановив:

Клопотання ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 17 серпня 2023 року про відмову у задоволені скарги на бездіяльність посадових осіб Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - повернути особі, яка її подала разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з моменту її проголошення.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4