ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/5990/23

Провадження № 1-кс/210/2564/23

"01" листопада 2023 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання: ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 ,у кримінальному провадженні №0000983 від 01.09.2023 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, а саме:

- 18.12.2006 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнено з іспитовим строком на 1 рік. На підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 15.03.2007 року скасовано іспитовий строк та направлено для відбування покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки. Звільнений 02.04.2009 умовно-достроково на невідбутий строк 11 місяців 19 днів;

- 08.06.2010 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.2 ст. 296 , ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 186, ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 70, ч.1 ст.71 КК України до 5 років позбавлення волі. Звільнений 06.01.2014 умовно-достроково на невідбутий строк покарання 1 рік 1 місяць 4 дні позбавлення волі;

- 26.10.2018 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.1 ст. 309 КК України до 1 року позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України з іспитовим строком на 1 рік;

- 04.02.2019 року Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст.15 ч.2 ст. 185, ч.4 ст.70 КК України до 2 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України з іспитовим строком на 1 рік;

- 12.04.2019 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 185, ч.1 ст. 70 КК України до 3 років позбавлення волі;

- 22.05.2019 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.2 ст. 190, ч.4 ст.70, ч.1 ст.71 КК України до 3 років 4 місяців позбавлення волі;

- 25.09.2019 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.2 ст. 190, ч.4 ст.70 КК України до 3 років 5 місяців позбавлення волі;

- 25.03.2020 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 190, ч. 1 ст.70, ч.4 ст.70 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі;

- 11.08.2020 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 70, ч.4 ст.70 КК України до 4 років позбавлення волі;

- 30.06.2021 року Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.1 ст. 309, ч.1 ст. 310, ч.1 ст. 70, ч.4 ст.70, ст. 71 КК України до 4 років позбавлення волі. Звільнений по відбуттю покарання 14.04.2023 року;

- 04.07.2023 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.2 ст. 190 КК України до 2 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнений з випробувальним строком на 3 роки,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

01 листопада 2023 року до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, з клопотанням звернувся слідчий СВ відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Клопотання слідчий мотивує тим, що діючи з прямим умислом на таємне викрадення чужого майна, тобто усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, передбачаючи його шкідливі наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів щодо незаконного збагачення за рахунок чужого майна, переслідуючи корисливу мету збагатитись, діючи в умовах воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України (запроваджений Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ від 24.02.2022, дію якого продовжено), маючи не зняті та не погашені у встановленому законом порядку судимості, зокрема за вироком Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.07.2023 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України, тобто діючи повторно, 04 серпня 2023 року в період часу з 09:00 год. по 11:00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , виконуючи разом з потерпілим ОСОБА_7 будівельні роботи на замовлення, реалізуючи раптово виниклий злочинний намір на таємне викрадення чужого майна, переконавшись у відсутності уваги з богу потерпілого ОСОБА_7 , усвідомлюючи, що його дії носять таємний характер та за ними ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 , шляхом вільного доступу, таємно викрав смартфон, що належить потерпілому ОСОБА_7 , марки «Tecno» моделі Spark KF6N темно-сірого кольору вартістю 2309 грн. 13 коп., який знаходився на подвір`ї вказаного домоволодіння.

Після чого, ОСОБА_5 місце вчинення злочину з викраденим майном залишив, обернувши вказане викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим заподіяв потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди у вигляді матеріальних збитків у розмірі 2309 грн. 13 копійок.

Умисні дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч.4 ст.185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчого та зазначила, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим, і відповідає меті такого заходу, тому просила суд його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 ,просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Дата ратифікації 17.07.97 р., дата набуття чинності 11.09.97р.) кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

У справі Єлоєв проти України (Заява № 17283/02), рішення Європейського суду з прав людини від 6 листопада 2008 року, суд зазначив, що пункт 4 статті 5 Конвенції забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення законності позбавлення свободи. Це означає, що компетентний суд має перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, а також мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою (справа Буткевічюс проти Литви (Butkevicius v. Lithuania), № 48297/99, п. 43, ECHR 2002-II).

01 листопада2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0000983.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 01.09.2023 від ОСОБА_7 , протоколом огляду місця події від 01.09.2023, показаннями потерпілого ОСОБА_7 , наданими під час допиту в якості потерпілого, показаннями свідка ОСОБА_8 , наданими під час допиту, показаннями свідка ОСОБА_9 , наданими під час допиту, протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_9 осіб для впізнання за фотознімками, протоколом пред`явлення речей для впізнання потерпілому ОСОБА_7 , показаннями свідка ОСОБА_10 , наданими під час допиту, речовим доказом - смартфоном марки «Tecno» моделі SparkKF6N темно-сірого кольору, що належить потерпілому ОСОБА_7 .

Слідчий суддя враховує позицію Європейського Суду з прав людини, що наведена в чисельних рішеннях («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слід зауважити, що на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

Відповідно до ст. 183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжних заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п.п 3.4.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе у передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Таким чином, обставини викладені в клопотанні та матеріалах, наданих слідчим, доводять про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 186 КК України та свідчать про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. Вищевказані обставини дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи неминучість покарання пов`язаного з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілого або свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Діяння ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Підозрюваний ОСОБА_5 не працевлаштований, тобто відсутнє законне джерело доходів, йому інкримінується вчинення тяжкого злочину, не одружений, не має на утриманні дітей, соціальних зв`язків немає, отже усвідомлюючи неминучість покарання пов`язаного з позбавленням волі може переховуватися від суду.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Слідчий суддя зазначає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється можливістю притягнення особи до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними наслідками, зокрема, суворістю передбаченого покарання. А в контексті з тим, що 24.02.2022 російська федерація розпочала військову агресію проти України, у зв`язку з чим цього ж дня Президентом України підписано Указ «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 за № 64/2022, який триває до тепер, і на даний час, для громадян України існує реальна можливість спрощеного режиму перетину кордону та отримання дозволу на проживання в багатьох країнах світу, спроба переховуватися від органів досудового розслідування чи суду може виявлятися та підтверджуватися, наприклад, отриманням дозволу на проживання в певній країні, отриманням громадянства іншої країни або подання відповідних заяв і документів для активізації цього процесу, поданням документів на отримання статусу біженця тощо.

Вищевказані обставини дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи неминучість покарання пов`язаного з позбавленням волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, в тому числі за вчинення аналогічних корисливих злочинів, має не погашені та не зняті у встановленому порядку судимості.04.07.2023 року Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області йому було призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком на 2 роки з іспитовим строком на 3 рік, тобто підозрюється у вчиненні злочину в період іспитового строку. Вказане свідчить про його стійку злочину діяльність, разом з тим законних джерел доходу не має, та в зв`язку з чим вчиняє корисливі кримінальні правопорушення, тому зазначені обставини дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити інший злочин.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що прокурор довела у судовому засіданні недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного для запобігання ризикам передбаченим п.п 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

У свою чергу, такі запобіжні заходи, як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначених ризиків. Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого в період іспитового строку.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. Розмір застав визначається у межах - щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчинені тяжкого злочину від 20 до 80 розмірів прожиткових мінімумів доходів громадян.

Враховуючи майновий стан ОСОБА_5 , а також беручі до уваги наявність вищевказаних ризиків, є об`єктивні підстави вважати, що для забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків у разі внесення застави, необхідно визначити розмір застави, передбачений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України для підозрюваних у вчиненні тяжких злочинів, а саме сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважає за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Виходячи з вищевикладеного та на підставі ст.ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182 - 184, 193, 197, 205, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 30 грудня 2023 року включно.

Визначити розмір застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 107 360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 на строк до 30 грудня 2023 року наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він проживає.

Роз`яснити ОСОБА_5 що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Термін дії ухвали до 30 грудня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 01 листопада 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1