Справа№ 693/1564/23
1-кс/693/47/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання міри запобіжного заходу

03.02.2024 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків винесене у кримінальному провадженні № 0000430 від 02.12.2023 року ст. слідчим СВ ВП №1 УРУП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 і погоджене начальником Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жашків Черкаської області, українця, громадянина України проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, проживаючого у цивільному шлюбі, раніше судимого:

- 23.10.2023 Жашківським районним судом Черкаської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, до покарання у виді обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 1 рік;

- щодо якого на розгляді у Жашківському районному суді Черкаської області перебуває обвинувальний акт за ч. 1 ст. 382 КК України,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України;

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

начальник Жашківського відділу

Уманської окружної прокуратури - ОСОБА_4 ,

захисник адвокат - ОСОБА_6 ,

підозрюваний - ОСОБА_5 ,

УСТАНОВИВ:

Ст. слідчий СВ відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказав, що слідчим відділенням ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000430 від 02.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

01.12.2023 до ВП № 1 Уманського РУП надійшов рапорт ДОП ВП №1 Уманського РУП про те, що в ході обслуговування території отримано інформацію про зберігання окремими жителями м. Жашків та смт. Верхнячка Уманського району Черкаської області за місцем свого проживання наркотичних засобів рослинного походження (канабісу) у великій кількості та психотропних речовин.

У ході досудового розслідування під час обшуку 02 лютого 2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено порошкоподібну речовину білого кольору, зовні схожу на психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, у великих розмірах.

За вказаним фактом СВ ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження № 0000049, матеріали досудового розслідування в якому в подальшому прокурором приєднані до матеріалів кримінального провадження № 0000430.

Після завершення вказаного обшуку 02 лютого 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

02 лютого 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він у невстановлені слідством дату, час та місці, маючи судимість за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, діючи у невстановлений спосіб, з прямим умислом, з корисливих мотивів, незаконно придбав психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, який став незаконно зберігати за місцем свого проживання у приміщенні, за адресою: АДРЕСА_1 , до 02 лютого 2024 року, з метою його подальшого збуту.

02 лютого 2024 року у період часу із 07 год. 54 хв. по 11 год. 48 хв. працівниками відділу поліції №1 Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні виявлено та вилучено:

42 (сорок два) згортки з полімерного матеріалу з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка містить психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, які ОСОБА_5 перед цим незаконно придбав та зберігав з метою збуту, в одному з яких, згідно з висновком експерта від 02.02.2024 № СЕ-19/124-23/1534-НЗПРАП, маса психотропної речовини в перерахунку на амфетамін основу становить 3,481 грама, що відповідно до таблиці № 2 Наказу МОЗ України «Про затвердження невеликих, великих та особливо великих розмірів психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу» є великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту психотропних речовин, вчинених особою, яка раніше вчинила одне із кримінальних правопорушень, передбачених статтями 308-310, 312, 314, 315, 317 Кримінального кодексу України, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Анкетні відомості підозрюваного: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Жашків Черкаської області, громадянин України, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий:

- 23.10.2023 Жашківським районним судом Черкаської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 1 рік;

- щодо якого на розгляді у Жашківському районному суді Черкаської області перебуває обвинувальний акт за ч. 1 ст. 382 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджуються зібраними під час досудового розслідування доказами:

1. Даними протоколу затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України від 02 лютого 2024 року;

2. Показаннями свідка ОСОБА_7 від 02 лютого 2024 року;

3. Показаннями свідка ОСОБА_8 від 02 лютого 2024 року;

4. Показаннями свідка ОСОБА_9 від 02 лютого 2024 року;

5. Показаннями свідка ОСОБА_10 від 02 лютого 2024 року;

6. Показаннями свідка ОСОБА_11 від 02 лютого 2024 року;

7. Даними протоколу огляду предметів від 02 лютого 2024 року;

8. Даними протоколу огляду предметів від 02 лютого 2024 року;

9. Даними протоколу обшуку від 02 лютого 2024 року, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 ;

10. Висновком експерта від 02.02.2024 № СЕ-19/124-24/1534-НЗПРАП;

11. Іншими матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, з моменту повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що є злочином, який відноситься до категорії тяжких, останній набув статусу підозрюваного та на нього покладено ряд обов`язків, передбачених ст. 42 та іншими положеннями КПК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Хартлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням інкримінованого йому кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

У ході досудового розслідування відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 усвідомлює, що за інкримінований злочин йому загрожує покарання на строк від семи до десяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, не заважаючи на відсутність фактичних перешкод не має постійного місця роботи, а тому може залишити місце свого фактичного проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, оскільки нижня межа санкції ч. 2 ст. 307 КК України вище п`яти років, тому у разі визнання підозрюваного винним за результатами судового розгляду до нього не можуть бути застосовані норми пільгового інституту кримінального права щодо звільнення від покарання з випробуванням, що обумовлює можливість застосування в даному випадку виключно реальної міри покарання. Зазначені обставини обумовлюють наявність ризику переховування з метою уникнення кримінальної відповідальності, що, як наслідок, унеможливить виконання завдань кримінального провадження;

2) ризик незаконного впливу на свідків, понятих у цьому кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 із матеріалів кримінального провадження відомі їх анкетні дані, а деяких з них він знає особисто. У зв`язку з цим підозрюваний усвідомлює можливість та реальну здатність різними шляхами впливати на бажання та ставлення вказаних свідків до прийняття ними рішень щодо повноти, доцільності (виходячи з конкретної життєвої ситуації, в якій опинився свідок під впливом можливої поведінки підозрюваного) для них давання показань під час досудового розслідування та судового розгляду, а тому наявні підстави вважати, що ОСОБА_5 може впливати на них шляхом умовлянь, погроз, примусу для того, щоб останні змінили свої показання на його користь або взагалі відмовились надавати об`єктивні показання чи сприяти досудовому розслідуванню та суду у встановленні всіх обставин, що мають значення у даному провадженні. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;

3) ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки згідно з вироком Жашківського районного суду Черкаської області від 23.10.2023 станом на 02.02.2024 ОСОБА_5 має судимість за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, та незакінчений іспитовий строк за цим вироком. Крім того, ОСОБА_5 на даний час є обвинуваченим у кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 382 КК України. Та не дивлячись на вказані обставини знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення, що може свідчити про систематичний (закономірний) характер вчинюваних умисних кримінальних правопорушень, антисоціальну спрямованість особистості ОСОБА_5 та обумовлює високий ступінь ймовірності вчинення нових кримінальних правопорушень у разі відсутності співмірної реакції держави на поведінку підозрюваного. Разом з тим, враховуючи відсутність у ОСОБА_5 офіційного місця роботи, підтвердженого законного джерела доходів, а також ту обставину, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється в даному кримінальному провадженні є корисливим та спрямованим на отримання незаконних доходів від продажу обмеженої в обігу психотропної речовини, наявні достатні підстави вважати, що доходи від збуту амфетаміну є одним з основних джерел існування підозрюваного та перебуваючи на свободі він може вчиняти кримінальні правопорушення, пов`язані з незаконним обігом психотропних речовин .

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, а також тяжкість наслідків, спричинених даним злочином, особи підозрюваного, застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання, не забезпечить гарантій його належної процесуальної поведінки.

Особиста порука також не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до органу досудового розслідування не надійшло звернень від осіб, які б заслуговували на довіру, про те, що вони можуть поручитись за підозрюваного.

Домашній арешт також, на думку слідства, не може бути застосований до підозрюваного, оскільки останній не має офіційного місця навчання чи роботи, або ж таких обставин, які б перешкоджали чи унеможливлювали залишення ним теперішнього місця проживання, тому він може залишити місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, він може уникати кримінального провадження та покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, не забезпечить його належної процесуальної поведінки, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не вдасться за можливе.

Згідно з ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У судовому засіданні начальник Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти обрання його підзахисному міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив відмовити у задоволенні клопотання.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника - адвоката ОСОБА_6 .

Заслухавши думку прокурора, пояснення адвоката та підозрюваного, вивчивши матеріали кримінального провадження та матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про обрання стосовно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, суд разом з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п.48), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, суд позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, яке відноситься до категорії тяжких і за яке може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, тобто є підстави вважати, що останній, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як не працевлаштований, що свідчить про відсутність у нього соціальних зв?язків, може незаконно впливати на свідків та понятих у цьому ж кримінальному провадженні, так як підозрюваним було отримано копії процесуальних документів, які містять відомості з повними анкетними даними свідків та понятих, а також ухилятися від органу досудового розслідування і суду, що свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених даним Кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, ризики передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування більш м?якого запобіжного заходу, а саме у вигляді домашнього арешту, та вважає за необхідне застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182-183, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ст. слідчого СВ ВП №1 УРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рахувати з 11 год. 49 хв. 02 лютого 2024 року до 11 год. 49 хв. 01 квітня 2024 року включно.

Заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, визначити в розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 гривень (двісті сорок дві тисячі двісті сорок ) гривень 00 копійок.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі.

У випадку внесення підозрюваним або заставодавцем застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не виїжджати за межі території м. Жашків та Уманського району Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 05 лютого 2024 року о 17 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_12

З ухвалою суду ознайомилися. Копію отримали:

03 лютого 2024 року________________________ ОСОБА_5

Захисник-адвокат: ОСОБА_6