Провадження №1-кс/756/2297/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002886 від 10.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Києві, українця, громадянина України, з повною вищою освітою, не одруженого, який працює старшим водієм автотранспортних засобів (Голови служби) першого автомобільного відділення автомобільної групи автотранспортної частини Управління забезпечення Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту ДСНС України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

УСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002886 від 10.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.

04.10.2023 слідчий слідчого відділу Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 10.08.2023 приблизно о 04:30 год., перебуваючи разом із рідним братом ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки у вигляді смерті та бажаючи її настання, схопив у руку ніж та завдав ним ОСОБА_7 не менше одного удару в область грудної клітки зліва, де знаходяться життєво-важливі органи, чим заподіяв останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини зліва з пораненням лівого шлуночку серця, верхньої долі лівої легені, гострої тампонади серця, гемоперикард, великий гематоракс зліва.

Тим самим ОСОБА_5 виконав усі дії, які вважав необхідними для вбивства ОСОБА_7 , але смерть останнього не настала, оскільки через короткий проміжок часу співмешканка ОСОБА_5 - ОСОБА_8 викликала на місце події бригаду швидкої медичної допомоги і ОСОБА_7 був госпіталізований до реанімаційного відділення КНП «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги», де відносно нього були проведені невідкладні медичні заходи.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України - у закінченому замаху на вбивство, тобто умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині, але злочин не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі.

Слідчий зазначив, що у зв`язку з тим, що завершити досудове розслідування у двомісячний термін не надається за можливе, постановою керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва від 02.10.2023 строк досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 10.11.2023.

Крім того зазначено, що продовження строку дії запобіжного заходу обумовлено тим, що завершити досудове слідство до вказаного строку неможливо, оскільки необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема: отримати висновки судово-медичних експертиз відносно вилучених на місці події ножа зі слідами речовини бурого кольору, змивів речовини бурого кольору з підлоги кухні, коридору, перемикачів світла, вхідних дверей кухні; призначити судово-медичну експертизу з метою визначення ступеню тяжкості нанесених ОСОБА_7 тілесних ушкоджень, перевірки механізму їх утворення відповідно до проведених слідчих експериментів; призначити амбулаторну психіатричну експертизу відносно підозрюваного ОСОБА_5 ; повідомити ОСОБА_5 про зміну раніше повідомленої підозри з урахуванням даних судово-медичної експертизи щодо тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_7 ; провести інші слідчі та процесуальні дії, у яких виникне необхідність в ході проведення досудового розслідування; виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, а саме: надати доступ та ознайомити підозрюваного та його захисника із матеріалами кримінального провадження та прийняти процесуальне рішення за результатами проведеного досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Також у клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні закінченого замаху на особливо тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, у зв`язку з чим, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні, оскільки проживає з ними в одній квартирі; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскльки мають місце постійні конфлікти з потерпілим.

У зв`язку із зазначеним, незастосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унеможливить запобігання вказаним ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні замаху на особливо тяжкий злочин, ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ст.177 КПК України, на теперішній час не зменшилися та продовжують існувати. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним ризикам. Крім того, на сьогоднішній день досудове розслідування ще триває та для виконання необхідного обсягу слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні необхідний додатковий час, що зумовлює необхідність продовження обраного запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 для забезпечення належної процесуально поведінки останнього та встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати щодо його підзахисного більш м`який запобіжний захід, оскільки, на його думку, ризики, наведені стороною обвинувачення, носять формальний характер та не підтверджені жодними доказами, при цьому слідчим та прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним ризикам. Просив при обранні запобіжного заходу врахувати особу підозрюваного, який позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, співпрацює зі слідством, щиро розкаявся у вчиненому, умислу заподіяти смерть потерпілому не мав, вибачився перед братом. У зв`язку з наведеним просив застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у квартирі, що належить на праві власності цивільній дружині підозрюваного ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 , у нічний час доби, щоб підозрюваний міг працювати та заробляти кошти на своє утримання.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав свого захисника, зазначив, що не бажав настання смерті брату, ударив того ножем, бо захищався, оскільки брат вдарив його по обличчю, розбив йому носа. Він одразу викликав швидку, до приїзду якої сам надавав брату першу медичну допомогу, затискав рану. Пояснив, що не збирається переховуватися від слідства, готовий прийняти участь у будь-яких слідчих діях, просив застосувати щодо нього домашній арешт.

Свідок ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснила, що проживає з підозрюваним однією сім`єю без реєстрації шлюбу протягом чотирьох років. Вказала, що причиною конфлікту була агресивна поведінка потерпілого. Вона чула, як брати сваряться, очевидцем самої події не була, прибігла на кухню, вже коли її покликав чоловік, потерпілий при цьому лежав на підлозі, а чоловік затискав йому рану та просив викликати швидку. Не заперечувала, щоб підозрюваний перебував під домашнім арештом за її місцем проживання у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , власницею якої вона є.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані стороною захисту документи слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002886 від 10.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.

10.08.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 11.08.2023, відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08.10.2023 включно, без права внесення застави.

Постановою керівника Оболонської окружної прокуратури міста Києва від 02.10.2023 строк досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 10.11.2023 включно.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: медичною довідкою з КНП «КМКЛ ШМД» відносно тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_7 від 10.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 10.08.2023; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 10.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 10.08.2023; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_8 від 10.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 10.08.2023; протоколом обшуку квартири АДРЕСА_3 .

Таким чином, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Крім того, враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, на думку слідчого судді, існує достатньо підстав для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію, майновий стан та наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя не у повній мірі може погодитися з існуванням ризиків, про які вказують слідчий та прокурор, виходячи з наступного.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини, у справі «Бойченко проти Молдови» (№ 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року), одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав, з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу. А у справі «Мамедова проти росії» (№ 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року) Європейський суд дійшов висновку, що посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.

Як вказує сторона обвинувачення, усвідомлюючи можливість реального позбавлення волі за вчинене кримінальне правопорушення, ОСОБА_5 , з метою уникнення відповідальності, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, що свідчить про наявний ризик, передбачений п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Ризик передбачений п. 1 ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді, доведений стороною обвинувачення з огляду на початкову стадію досудового розслідування та тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину.

Окрім цього, сторона обвинувачення вказує на ризик ймовірного впливу на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні. Проте, слідчий суддя вважає недоведеним у судовому засіданні вказаний ризик з огляду на те, що підозрюваний, потерпілий та свідки вже допитані, підозрюваний співпрацює зі слідством, допитані слідством свідки не є безпосередніми очевидцями події. Крім того, існування такого ризику можливо уникнути шляхом покладення на підозрюваного обов`язку утримуватися від спілкування з певними особами у кримінальному провадженні.

Також, є необґрунтованими доводи обвинувачення про ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки, як свідчать матеріали клопотання, останній має стійкі соціальні зв`язки, раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, а сам факт наявності між підозрюваним та потерпілим неприязних стосунків не свідчить про наявність ризику вчинення підозрюваним нового злочину щодо потерпілого. При цьому слідчим суддею враховано також ставлення підозрюваного до вчиненого, а саме: щире каяття, намагання запобігти тяжким наслідкам вчиненого шляхом надання першої медичної допомоги.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 29 Конституції України, передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Так, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Згідно з практикою ЄСПЛ існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення від 23.09.2008 у справі «Вренчев проти Сербії»).

За викладених обставин, вбачається, що клопотання не містить переконливого обґрунтування доводів сторони обвинувачення про наявність у підозрюваного наміру незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України, а відтак застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є непропорційним легітимній меті, яка ставиться до їх застосування.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання/продовження запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про застосування запобіжного заходу), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, враховуючи у сукупності тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , покарання, яке загрожує останньому у разі доведення його винуватості, дані про особу підозрюваного, а саме: його вік, характер соціальних зв`язків, спосіб життя взагалі, зокрема, те, що підозрюваний має постійне зареєстроване місце проживання у м. Києві, працює старшим водієм автотранспортних засобів (Голови служби) першого автомобільного відділення автомобільної групи автотранспортної частини Управління забезпечення Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту ДСНС України, за місцем проживання та роботи характеризується з позитивного боку, раніше не судимий, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності обставин, передбачених п. 2 ч.3 ст.199 КПК України, зокрема те, що на даний час тривають слідчі та процесуальні дії, які не вдалося завершити до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про продовження строку дії відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та наявність підстав для застосування до підозрюваного у межах строку досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у квартирі, що належить цивільній дружині підозрюваного ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 , поклавши на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що у достатній мірі забезпечить правомірну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193-194, 199, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002886 від 10.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 10.11.2023 включно, у межах строку досудового розслідування, заборонивши ОСОБА_5 в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без поважних причин, без дозволу слідчого, прокурора або суду за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням часу прямування та перебування в укритті на період оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчих СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження та до процесуальних керівників, які здійснюють процесуальне керівництво, а також до слідчого судді, суду;

- здати на зберігання до відповідних органів паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну з метою запобігання залишити межі України (за наявності);

- утримуватись від спілкування з потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку необхідності залишити житло в інший час, він має отримати відповідний дозвіл слідчого, прокурора або суду. В іншому випадку це буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу та може бути підставою для ініціювання питання слідчим чи прокурором щодо його зміни на інший, більш суворий.

Ухвалу про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Оболонського УП ГУНП у місті Києві.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло останнього та вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Негайно звільнити з-під варти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 10.10.2023 о 15 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1