Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001976, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.09.2023, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, із загальною середньою освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

20.11.2023 прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася із зазначеним клопотанням до суду, вказавши, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001976 від 23.09.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.09.2023 приблизно о 22 год. 00. хв. ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_5 перебували за адресою АДРЕСА_2 , де в цей час там же перебував ОСОБА_6 .

В цей час у ОСОБА_4 та ОСОБА_5 виникла словесна сварка на ґрунті ревнощів, в ході якого останні почали висловлюватися на адресу ОСОБА_6 грубою нецензурною лайкою, яка в подальшому поступово переросла в штовханину та бійку.

Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_4 та ОСОБА_5 виник злочинний умисел на спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 наблизились до ОСОБА_6 та, діючи групою осіб, почали наносити множинні удари руками та ногами в область голови, тулуба і грудної клітини. Після того, як потерпілий ОСОБА_6 впав на землю та втратив будь-яку можливість захищати себе, останні продовжили свій злочинний умисел, спрямований на нанесення тілесних ушкоджень потерпілому.

В результаті умисних злочинних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_6 спричинені тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітини, перелому четвертого ребра зліва, розриву лівої легені, лівобічного травматичного пневмотораксу, малого гемотораксу.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, вчиненому групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

25.09.2023 ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби із забороною залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 в межах строку досудового розслідування, а саме до 23.11.2023 включно.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 21.11.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Таким чином, з огляду на вказані обставини, а також на те, що передбачені ст.177 КПК України ризики, які стали підставою для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, прокурор просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час із встановленими відносно нього відповідними обов`язками у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримала із наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечив щодо продовження відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, відмовився від послуг захисника та пояснив слідчому судді, що йому зрозуміле роз`яснення щодо його права на захист.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Як встановлено слідчим суддею, у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001976, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.09.2023, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 25.09.2023 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби із забороною залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 строком по 23.11.2023 включно, а також покладено на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. наступної доби;

- заборонити спілкуватись з потерпілим та свідками по кримінальному провадженню без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи (паспорти) для виїзду закордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Відповідно до ч.5 ст.12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Як передбачено ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

При вирішенні питання про обрання та зміну запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Так, із даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Оцінюючи доводи сторони обвинувачення у тому, що передбачені ст. 177 КПК України ризики, які стали підставою для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, слідчий суддя виходить із такого.

На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду вказує те, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений тяжкий злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, вказує те, що підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений тяжкий злочин, з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснювати вплив на учасників кримінального процесу з метою викривлення інформації або можливих змін їх показань.

Крім того, враховуючи спосіб та механізм вчинення злочину, існує ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Отже, вирішуючи питання про продовження такого виду запобіжного заходу, як домашній арешт в нічний час, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному запобіжний захід, на теперішній час не відпали та не втратили своєї вагомості.

Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу підозрюваному та які не існували і не розглядались на час обрання запобіжного заходу, в судовому засіданні не встановлено.

Виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно підозрюваного запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з тим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку домашнього арешту в нічний час відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

З`ясовано також, що постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 від 21.11.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 23.12.2023.

Відповідно до ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час в межах строку досудового розслідування, тобто до 23.12.2023 включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного певні обов`язки.

На виконання вимог вказаної статті слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені попередньою ухвалою слідчого судді при застосуванні відносно нього запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 193, 194, 196 - 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001976, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.09.2023, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. щоденно, в межах строку досудового розслідування, тобто до 23.12.2023 включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 , за адресою АДРЕСА_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1