справа № 619/6113/23
провадження № 1-кс/619/69/24
УХВАЛА

іменем України

17 січня 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002536 від 28 грудня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,

встановив:

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002536 від 28 грудня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що до відділу поліції № 3 Харківського РУП № 3 Головного управління Національної поліції Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 08 листопада 2023 року невстановлені особи з використанням електронно-обчислювальної техніки, шахрайським шляхом вчинили продаж йому ноутбуку, характеристики якого не відповідають заявленим, чим було завдано матеріальної шкоди на суму 4 700 грн 00 коп.

Під час допиту ОСОБА_4 стало відомо, що в пошуках ноутбуку для власних потреб він в мережі інтернет знайшов сайт compbest.com.ua, де 08 листопада 2023 року замовив ноутбук «ACER Travel Mate P245 Series за ціною 4763 грн 00 коп.

11 листопада 2023 року він отримав вказаний ноутбук по пошті і при використанні зрозумів, що в ноутбуку відсутній SSD накопичувач, що фактично призводить до неможливості його використання. Після цього, представники інтернет-магазину з ним на зв`язок не виходять і на дзвінки не відповідають.

В ході виконання доручення слідчого, у порядку ст. 40 КК України, співробітниками УСБУ в Харківській області було встановлено особу причетну до вчинення зазначеного злочину, а саме - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 . Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 було організовано шахрайську схему у якій, використовуючи ФОП ОСОБА_6 , він ввозить з-за кордону на територію України вживану комп`ютерну техніку, яку перепродує під виглядом нової державним організаціям в рамках програми державних закупівель. Окрім того, він, використовуючи власний інтернетмагазин ІНФОРМАЦІЯ_2 , здійснює продаж неробочої або пошкодженої комп`ютерної техніки клієнтам сайту.

10 січня 2024 року на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду від 29 грудня 2023 року, з метою відшукання та вилучення комп`ютерної техніки, електронних носіїв інформації (карти пам`яті, USB флеш накопичувачі, інше), мобільних телефонів, планшетів, чорнових записів, документів, які містять в собі відомості про обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення, банківських карток, грошових коштів здобутих у результаті вчинення даного кримінального правопорушення було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступне майно:

1) жорсткий диск «Micron» з серійним номером 1407039F881 об`ємом 256 GВ;

2) жорсткий диск «Micron» з серійним номером 1407039F8899 об`ємом 256 GВ;

3) мобільний телефон марки «Honor» модель ВKL-AL20 IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою № НОМЕР_3 , що разом з жорсткими дисками поміщено до сейф-пакету № WAR0050290.

4) грошові кошти у загальній сумі 1211 доларів США, а саме: купюри номіналом 100 (сто) доларів США з наступними серійними номерами: LK65216278A, LB 11768186S, KL19281985B, PG46265360B, MG18784939B, HB13315340E, KB96074427G, ML48743044E, PJ17885081A, PG52840349B, FB29745585B, KL86666954D; купюра номіналом 5 (п`ять) доларів США з серійним номером IB51316509А; купюра номіналом 2 (два) долари США з серійним номером В07187439А; купюри номіналом 1 (один) долар США з серійними номерами: L32816040Q, B50566520G, B85424845F, I40670144B та банківська карта ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_4 , що поміщені до сейф-пакету № PSP3014510.

5) ноутбук ТМ «TUXEDO» з серійним номером 1707SN00205 з сім-картою НОМЕР_5 та блоком живлення, що поміщений до сейф-пакету № PSP4070086.

Постановою від 11 січня 2024 року зазначене майно, що було вилучене під час обшуку, визнане речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене майно є тимчасово вилученим майном.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Оскільки вище вказане майно зберігає на собі сліди кримінального правопорушення і є речовими доказами по справі, посилаючись на положення ст.ст. 36, 64-2, 167-174 КПК України, прокурор просить накласти арешт на зазначене вище майно, яке було тимчасово вилучене під час проведення обшуку, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведеннясудових експертиз, та яке може бути використане, як доказ у кримінальному провадженні.

В судове засідання прокурор, слідчий та особа, в якої фактично знаходилося вилучене майно, не з`явились, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

Прокурор та слідча подали до суду заяви, в яких клопотання підтримали, просили його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, та просили судовий розгляд провести у їх відсутність.

Відповідно до ч.1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно ч.ч. 3-5 статті 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься, зокрема й арешт майна, не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

В обґрунтування доводів клопотання прокурором надано:

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0002536 від 28 грудня 2023 року, за попередньою правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України;

- копію протоколу обшуку від 10.01.2024 року, в ході якого тимчасово вилучено майно;

- копію постанови про визнання вилученого майна речовими доказами від 11 січня 2024 року.

Відповідно до пункту 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У клопотанні прокурор зазначив, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході обшуку, є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, необхідністю проведенню судових експертиз.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, вказане у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та ст. 170 КПК України, з жорсткими дисками, телефоном,ноутбуком ТМ «TUXEDO» органу досудового розслідування необхідно провести відповідні слідчі дії, перевірити інформацію, яка знаходиться в даних речах, тобто вказане майно необхідне для використання в ході досудового розслідування, грошові кошти можливо будуть необхідні для забезпечення цивільного позову, в зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час обшуку майно, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, до прийняття кінцевого процесуального рішення у кримінальному провадженні чи ухвалення відповідного судового рішення або рішення слідчого судді.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно, на думку суду, є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 98, 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області про арешт майна - задовільнити.

1)Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0002536 від 28 грудня 2023 року на тимчасово вилучене майно 10 січня 2024 року в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , який полягає у забороні відчуження, розпорядження та користування майном, а саме:

1) жорсткий диск «Micron» з серійним номером 1407039F881 об`ємом 256 GВ;

2) жорсткий диск «Micron» з серійним номером 1407039F8899 об`ємом 256 GВ;

3) мобільний телефон марки «Honor» модель ВKL-AL20 IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 з сім-картою № НОМЕР_3 , який разом з жорсткими дисками поміщено до сейф-пакету № WAR0050290.

4) грошові кошти у загальній сумі 1211 доларів США, а саме: купюри номіналом 100 (сто) доларів США з наступними серійними номерами: LK65216278A, LB 11768186S, KL19281985B, PG46265360B, MG18784939B, HB13315340E, KB96074427G, ML48743044E, PJ17885081A, PG52840349B, FB29745585B, KL86666954D; купюра номіналом 5 (п`ять) доларів США з серійним номером IB51316509А; купюра номіналом 2 (два) долари США з серійним номером В07187439А; купюри номіналом 1 (один) долар США з серійними номерами: L32816040Q, B50566520G, B85424845F, I40670144B, банківська карта ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_4 , які поміщені до сейф-пакету № PSP3014510.

5) ноутбук ТМ «TUXEDO» з серійним номером 1707SN00205 з сім-картою НОМЕР_5 та блоком живлення, які поміщені до сейф-пакету № PSP4070086.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру зберігання речових доказів ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, вул. 1 Травня, 10.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її постановлення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та особам, щодо майна яких вирішувалося питання про арешт.

У разі відсутності вищевказаних осіб під час оголошення судового рішення, його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1