Справа № 754/1945/24
У Х В А Л А

Іменем України

09 лютого 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянула у судовому засіданні клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Києва, громадянки України, незаміжньої, з вищою освітою, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003275 від 12.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

встановив:

До слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003275 від 12.11.2023 про продовження строку цілодобового домашнього арешту підозрюваній ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України.

Згідно клопотання та додатків до нього вбачається, що 13.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

14.11.2023 ухвалою слідчого судді Деснянського району м. Києва до підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до двох місяців, тобто, до 13.01.2024, включно.

Керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003275 від 12.11.2023 продовжено до 3-х місяців, тобто до 13.01.2024 включно.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на існування ризиків, які дають її достатні підстави вважати, що оскільки злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, підозрювана усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, розуміючи невідворотність покарання за його вчинення, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також може незаконно впливати на свідків та потерпілого.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила задовольнити з викладених підстав, посилаючись на обґрунтованість підозри та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрювана ОСОБА_5 просила обрати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, оскільки вона позбавлена можливості вдень вийти з квартири, а також немає можливості заробляти собі на життя, а саме надавати послуги доглядальниці.

Захисник просив обрати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту. В обґрунтування своїх вимог захисник, посилався на те, що підозрювана позбавлена можливості працювати.

Заслухавши пояснення прокурора, думку сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить до таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003275 від 12.11.2023.

13.11.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правоорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Прокурор звернувся з клопотанням про продовження строку цілодобового домашнього арешту.

Згідно з положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколами огляду місця події від 12.11.2023 року, об`єктом якого було шостий поверх дев`яти поверхового будинку АДРЕСА_2 , на якому розташована кв.360; протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 13.11.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 13.11.2023; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 від 13.11.2023; протоколом проведення слідчого експерименту від 26.12.2023; протоколом проведення слідчого експерименту від 10.01.2024; протоколом слідчого експерименту від 24.01.2024, які у своїй сукупності містять достатні дані, що дають підстави вважати ОСОБА_5 причетною до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрюваний може бути причетний до вчинення злочину.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваної запобіжного заходу крім наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя приймає до уваги поведінку підозрюваної, що характеризується умисними діями щодо вчинення злочину, зважаючи обставини, що характеризують особу підозрюваного, яка має постійне місце проживання, раніше не судима.

Слідчий суддя враховує відношення підозрюваної до скоєного, її процесуальну поведінку в ході проведення досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до частини першої статті 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період часу.

Згідно частини другої статті 181 КПК України домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не в повній мірі доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваної, слідчий суддя доходить до висновку про достатність застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків, у зв`язку із цим слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176-179, 183, 184, 193, 194, 196-199, 309, 369-372 , 376 КПК Україн, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК Україниу кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003275 від 12.11.2023 задовольнити частково.

Продовжити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, до 13 квітня 2024 року включно, заборонивши залишати місце проживання за адресою: квартиру АДРЕСА_3 з 20.00 до 07.00 години наступної доби.

Продовжити дію покладених на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08.01.2024 року, обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду у призначений час;

-не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання;

- утримуватись від спілкування з потерпілим в даному кримінальному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.

Строк дії ухвали до 13 квітня 2024 року.

Виконання ухвали покласти на Деснянське УП ГУНП у м. Києві.

Роз`яснити підозрюваній, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язки покласти строком до 13 квітня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1