Дата документу 04.05.2023
Справа № 334/3538/23
Провадження № 1-кс/334/1252/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Запорізького районного управляння поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, українця, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, не працевлаштований, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий:

за участі: прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6 (Доручення 028-280000798 від 02.05.2023), -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя з клопотанням, погодженим прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 02 травня 2023 року приблизно об 12 годині 25 хвилин, ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, знаходячись у приміщенні ТМ «Аврора», ТОВ «Вигідна покупка», розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Товариська 56, Ладозька 25, шляхом вільного доступу з полиць вказаного магазину викрав шоколад «Milka» 90 г. вартістю 29 гривень за одиницю товару, у кількості двох одиниць на загальну суму 58 гривень, шоколад «Millennium» 100 г., вартістю 44 гривні та набір головок торцевих з тріскачкою вартістю 199 гривень, які поклав до кишені куртки в яку був одягнений, після чого пройшовши повз касову зону покинув приміщення вказаного магазину.

В той час, продавець консультант вказаного магазину ОСОБА_7 помітила те що, ОСОБА_5 не розрахувався за вказані товари, звернулась до нього з проханням зупинитись, однак останній, розуміючи що його злочинні д.дії викриті, вибіг на вулицю, та не реагуючи на переслідування та заклики ОСОБА_7 повернутись, утримуючи при собі шоколад «Milka» 90 г. у кількості двох штук, шоколад «Millennium» 100 г., та набір головок торцевих з тріскачкою вартістю 199 гривень, зник з місця вчиненого кримінального правопорушення, яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, спричинивши ТОВ «Вигідна покупка» матеріальну шкоду на загальну суму 301 гривня.

Умисні дії ОСОБА_5 кваліфікуються за ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: відкрите викрадення чужого майна (грабіж) вчинений в умовах воєнного стану.

02 травня 2023 року до ЄРДР були внесені відомості під № 0000902 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

02 травня 2023 о 12:45 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Ладозька, 24 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5

03 травня 2023 року повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Запоріжжя, українцю, громадянину України, який має середню спеціальну освіту, не працевлаштованому, зареєстрованому та який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимому, про те, що він підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме відкрите викрадення чужого майна (грабіж) вчинене в умовах воєнного стану.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами: протоколом огляду місця події від 02.05.2023; протоколом допиту в якості представника потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_7 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 ; протоколом огляду відео файлів камер відео спостереження торгового залу та прилеглої території магазину «Аврора» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Товариська 56, Ладозька 25; постановою про визнання речовим доказом диску з відео файлами камер відео спостереження торгового залу та прилеглої території магазину «Аврора» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Товариська 56, Ладозька 25; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Ладозька, 24 , під час якого було вилучено шоколад «Milka» 90 г. кількості двох одиниць, шоколад «Millennium» 100 г., та набір головок торцевих з тріскачкою; постановою про визнання речовим доказом, а саме: шоколад «Milka» 90 г. кількості двох одиниць, шоколад «Millennium» 100 г., та набір головок торцевих з тріскачкою, які були вилучені у ОСОБА_5 під час затримання.

Зібраними під час досудового розслідування доказами встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: відкрите викрадення чужого майна (грабіж) вчинене в умовах воєнного стану.

Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке передбачено до 10 років позбавлення волі. Слідчий вважає, що він є особою суспільно небезпечною, не має місця роботи та джерела доходу. Крім того, на аморальність та прямий умисел дій ОСОБА_5 вказує той факт, що злочин вчинений у період введеного на території України Указом Президента України воєнного стану, коли Українська держава перебуває у стані війни з Російською Федерацією та громадяни України гинуть та дістають шкоду здоров`ю, потерпаючи від дій агресора, а також вчинення правопорушення особою у стані наркотичного сп`яніння.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування слідчий вважає встановленим наявність ризиків, передбачених у п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_5 знаходячись на волі: може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі викладеного, з метою досягнення дієвості цього провадження, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, досудове слідство вважає неможливим запобігання цим ризикам шляхом застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали з підстав зазначених в ньому, просили клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив обрати йому будь-який більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, пояснив, що в скоєному кається, не розуміє як це сталось, він не має наміру тікати, тим більше, що він має ряд захворювань, у зв`язку з чим отримує замісну терапію (метадон), а також лікування від гепатиту С.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 заперечував проти обраннявідносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаючи вказані у клопотанні ризики недоведеними. Просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими обґрунтоване клопотання та заперечення на клопотання, дійшов наступного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст.ст.177,178,183,199 КПК України.

Відповідно до ч. 1ст. 183 КПК України,тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам в тому числі переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що ОСОБА_5 в силу ст.. 89 КК України раніше не судимий, підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, на підставі п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України до нього може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що додані до клопотання матеріали (протокол огляду місця події від 02.05.2023; протокол допиту в якості представника потерпілого ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколи допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протокол допиту свідка ОСОБА_12 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_10 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_11 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 ; протокол огляду відео файлів камер відео спостереження торгового залу та прилеглої території магазину «Аврора» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Товариська 56, Ладозька 25; постанова про визнання речовим доказом диску з відео файлами камер відео спостереження торгового залу та прилеглої території магазину «Аврора»; протокол затримання особи в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 ; постанова про визнання речовим доказом,) свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення.

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують. Копії вказаних матеріалів додано до клопотання та досліджено у судовому засіданні.

Слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а також те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши, матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язує його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

У клопотанні, так і в судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти власності, мотив якого є корисливий, підозрюваний не працевлаштований, що свідчить про відсутність у нього постійного джерела коштів для свого забезпечення..

Разом з тим,слідчий суддя вважає недоведеним наявність ризиків передбачених п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (який, на думку слідчого, підтверджується тим, що ОСОБА_5 вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років та може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, може покинути територію Запорізької області та України, з огляду на те, що в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний отримує замісну терапію, у зв`язку з чим регулярно має з`являтись до КНП «ОКЗ НПД» ЗОР для отримання медичних призначень. Також судом встановлено, що у підозрюваного є сім`я - дружина та дитина, з якими він проживає за адресою зареєстрованого місця проживання. Щодо ризику впливу на свідків, слідчий суддя також вважає вказаний ризик недоведеним, оскільки доказів намагання впливу підозрюваного чи за його дорученням інших осіб на свідків до клопотання не додано.

При цьому, слідчий суддя вважає, що тяжкість інкримінованого злочину не може бути підставою для обрання до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на те, що сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі «Ніколова проти Болгарії»).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ по справі «Ноймайстер проти Австрії», викладена позиція відповідно до якої позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Так, міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може бути виправдана очікуваним покаранням у вигляді позбавлення волі.

Доказів того, що підозрюваний може покинути територію Запорізької області чи Україну, не надано.

Матеріалами доданими до клопотання підтверджується, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання де зареєстрований.

Підозрюваний ОСОБА_5 потребує застосування до нього запобіжного заходу. Водночас слідчий суддя не погоджується із стороною обвинувачення в тому, що застосування до підозрюваного більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів, не буде здатним запобігти ризику вчинення ним кримінальних правопорушень.

Наведені вище фактичні дані у сукупності дають підстави для висновку про відсутність підстав для застосування такого виняткового запобіжного заходу, як тримання під вартою, та про те, що доведеному ризику здатний запобігти запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем мешкання підозрюваного.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Прокурором та слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень та наявність ризику, передбаченого п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак не доведено, що до підозрюваного не може бути застосований більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою для запобігання наведеному ризику, слідчий суддя доходить висновку що з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження до ОСОБА_5 доцільно застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт, який забезпечить дотримання ним процесуальних обов`язків під час досудового слідства.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Визначаючи адресу, за якою обирається домашній арешт, слідчий суддя виходить із того, що згідно матеріалів клопотання, підозрюваний ОСОБА_5 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

При обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені п.п. 1-3 ч.5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 29, 55, 63, 129 Конституції України, ст. ст. 131-132, 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

В клопотанні слідчого СВ Запорізького районного управляння поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 2 (два) місяці, в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 02 травня 2023 до ЄРДР №0000902, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, а саме до 03 липня 2023 року, без застосування електронних засобів контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися цілодобово з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, тобто до 03 липня 2023 року.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що у разі ухилення від виконання цієї ухвали слідчим суддею, судом може бути вирішено питання про зміну запобіжного заходу щодо нього на більш суворий.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали про обрання міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти на Запорізьке районне управління поліції ГУНП в Запорізькій області

Копію ухвали для контролю за поведінкою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 направити доЗапорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 після її оголошення.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти в залі суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено КПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1