Справа № 206/1436/21
Провадження № 1-кс/206/715/23
У Х В А Л А

Іменем України

08 липня 2023 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю заявника ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі заяву захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_6 щодо розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

07.07.2023 року захисник адвокат ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_6 про що надав письмову заяву. Свою заяву обґрунтував тим, що слідча суддя відмовила у задоволенні клопотання сторони захисту і навпаки задовольнила клопотання сторони обвинувачення, виходячи при цьому за межі чинного законодавства, без конкретизації обставин та клопотань.

В судовому засіданні заявник підтримав свою заяву на підставі обставин, викладених у заяві.

Захисник адвокат ОСОБА_4 підтримала заявлене клопотання.

Прокурор в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання із посиланням на його безпідставність та необґрунтованість.

Інші учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, про час та місце слухання клопотання повідомлялись належним чином.

Так, відповідно до частин 1, 2 статті 80 КПК відвід судді може бути заявлений на підставах, передбачених статтями 75, 76 КПК.

Згідно із частиною 1 статті 81 КПК у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою ст. 35 цього Кодексу.

Згідно з частиною 5 статті 80 КПК відвід повинен бути вмотивованим.

Стаття 75 КПК України надає вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого ,цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3)якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження ; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч.3 ст.35 КПК України визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ст.9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

В силу ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Положеннями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачається, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), заява №9186/80, рішення від 26.10.1984, Європейський суд з прав людини зазначив, що «навіть видимість може бути важливою»…«правосуддя повинне не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (п. 26). Тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений.

Беручи до уваги рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», де суд вказує на те, що у кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Також Європейський суд у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), «Білуха проти України» (рішення від 09 листопада 2006 року), «Рудніченко проти України» (рішення від 11 липня 2013 року) вказав на те, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Як встановлено судом, захисник адвокат ОСОБА_3 заявив клопотання про відвід слідчої судді через встановлення захисникам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Дане клопотання вирішено слідчою суддею шляхом винесення ухвали із наведенням мотивів та нормативно правового регулювання даного питання. За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи заявника щодо наявності сумнівів в неупередженості головуючого не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, адже всі доводи заявника зводяться лише до незгоди з процесуальним рішенням головуючого, яке не підлягає оскарженню, а отже відсутні підстави для задоволення клопотання захисника - адвоката.

При цьому слід роз`яснити заявнику, що усі твердження та доводи, зазначені в клопотанні про відвід можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду за наслідком розгляду справи головуючим, у разі незгоди з таким.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75-81, 369-372, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_6 щодо розгляду клопотання про продовженння запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1