Справа №:755/8659/23
Провадження №: 1-кс/755/1844/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" червня 2023 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві та в режимі відеоконференції через засоби ВКЗ (EASYCON) із захисником - адвокатом ОСОБА_4 клопотання слідчого Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження 0002269 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Красноград, Харківської області, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , відомостей про судимість суду не надано,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

УСТАНОВИВ:

24 червня 2022 року слідчий слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

Клопотання вмотивоване тим, що 21.06.2023 р., приблизно о 23:30 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував на технічному балконі шостого поверху за адресою: м. Київ, пр. Романа Шухевича, 24-Б, разом зі своїми знайомими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Знаходячись на технічному балконі пожежних сходів, ОСОБА_5 помітив незнайомих йому раніше осіб, в числі яких був ОСОБА_9 , та почав світити на них ліхтариком, в результаті чого у ОСОБА_5 виник словесний конфлікт з ОСОБА_9 . В ході вказаного конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_9 .

Реалізуючи злочинний умисел, спрямований на умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень та усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, свідомо допускаючи настання тяжких наслідків, ОСОБА_5 взяв з собою з технічного балкону наявний там молоток та спустився разом із своїми друзями на вулицю до входу в під`їзд будинку.

В ході конфлікту ОСОБА_5 , утримуючи в правій руці молоток, умисно наніс ним декілька ударів в голову потерпілому ОСОБА_9 , спричинивши останньому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, пневмацефалії, перелому лобної кістки, лобних комірок, стінки лівої орбіти, забійної рани лобної долі, з якими його було госпіталізовано до КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» та поміщено на стаціонарне лікування.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, органом досудового розслідування зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, вказує на наявність ризиків, передбачених п.1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже усвідомлює можливе покарання у вигляді позбавлення волі, тому може вчинити спроби уникнути кримінальної відповідальності таким чином, чинити незаконний вплив на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний щодо місць проживання останніх. Також, на думку органу досудового розслідування, підозрюваний може перешкоджати кримінальному правопорушенню іншим чином, зокрема, шляхом перешкоджання проведенню слідчих дій внаслідок неприбуття за викликами слідчого, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечив, зазначив, що підозрюваний співпрацює зі слідством, дає покази, що підтверджують його причетність до вчинення кримінального правопорушення. Враховуючи наведене, вважав ризики, заявлені органом досудового розслідування недоведеними. Просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, зокрема, домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника. Причетність до вчинення розслідуваного злочину не заперечував.

Заслухавши доводи прокурора, з`ясувавши думку захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебуває кримінальне провадження № 0002269, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.06.2023 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

22 червня 2023 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

23 червня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, ОСОБА_5 умисно вчинив дії, передбачені ч. 1 ст. 121 КК України, а саме - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

В даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, а саме - протоколами проведених слідчих дій, зокрема, огляду місця події, обшуку затриманої особи, допитів свідків, допиту потерпілого, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, слідчого експерименту.

Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя вважає, що наявність фактів та інформації, на які посилаються органи досудового розслідування та які містяться в матеріалах справи, можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінують.

З урахуванням зазначеного, посилання прокурора на наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, заслуговують на увагу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Орган досудового розслідування у своєму клопотанні вказує на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України: переховування від суду з метою уникнення відповідальності, що підтверджується тим, що кримінальне правопорушення, у скоєнні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що може спонукати підозрюваного до спроб уникнення кримінальної відповідальності; підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та/або свідків у кримінальному провадженні, схиляти їх до дачі неправдивих показів.

Також необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним тяжкого злочину, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, відсутність у підозрюваного постійного місця проживання у м. Києві, місця роботи та стійких соціальних зв`язків, його майновий стан, репутацію, вік та стан здоров`я.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає вказані ризики наявними та такими, що можуть справдитись з великим ступенем вірогідності, враховуючи конкретні обставини кримінального провадження, а також беручи до уваги, що підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків.

Водночас слідчий суддя вважає недоведеними заявлені органом досудового розслідування ризики вчинення іншого правопорушення, з огляду на відсутність даних про судимість підозрюваного, що могла б свідчити про схильність останнього до неправомірної поведінки у суспільстві, та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що зводиться до необґрунтованих припущень органу досудового розслідування.

Слідчим суддею не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 за станом свого здоров`я не може утримуватись в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Таким чином, згідно з положеннями ч. 2 ст. 183 КПК України до підозрюваного ОСОБА_5 можливо застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останній є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При цьому, враховуючи обставини кримінального правопорушення, а саме - вчинення правопорушення із застосуванням насильства, слідчий суддя вважає за доцільне не визначати підозрюваному заставу, у відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 19 серпня 2023 року, включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_10