печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при скретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Київхліб Агро» про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Київхліб Агро» про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року.

У вимогах даного клопотання суб`єкт звернення просить, скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.03.2023 року у справі № 757/10766/23-к у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року на кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «Київхліб Агро» відкритих у банківських установах та скасувати заборону ТОВ «Київхліб Агро», його посадовим особа та ншим особам за їх довіреністю (дорученням), службовим особам АБ «Південний», АТ «ПУМБ» та їх територіальним відділенням проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку коштів на зазначених рахунках, крім обов`язкових платежів до бюджету та виплати заробітної плати.

В обґрунтування вказаного клопотання особа, яка заявила його вказує, що враховуючи відсутність у грошових коштів ознак речових доказів, відсутність цивільного позову арешт коштів, що знаходяться на рахунках ТОВ «Київхліб Агро» не дозволяє забезпечити цілі, передбачені ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання особа, яка звернулася із клопотанням не з`явилась, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялась належним чином.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Свою правову позицію виклав у письмових запереченнях.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року за ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

З матеріалів справи вбачається, що у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.03.2023 року у справі № 757/10766/23-к на кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «Київхліб Агро» відкритих у банківських

Так, банківські рахунки ТОВ «Київхліб Агро» 09.03.2023 року слідчим у кримінальному провадженні визначено речовими доказами у порядку ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Оскільки, при накладенні арешту слідчий суддя вказував на достатність підстав вважати, що майно, відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та з метою збереження речових доказів, наявні підстави для накладення арешту на майно.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту, оскільки він накладений обґрунтовано з метою забезпечення збереження речових доказів.

Доказів, що в органу досудового розслідування відпала потреба у накладеному арешті, слідчому судді не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Київхліб Агро» про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0001801 від 22.12.2022 року - відмовити .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчийсуддя ОСОБА_1