Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6340/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшої слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження № 0001920 від 29.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

Старша слідча СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася до суду на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження № 0001920 від 29.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначила, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове слідство у кримінальному провадженні № 0001920 від 29.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

За версією органу досудового розслідування, 02.11.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Шепарівці Коломийського району Івано-Франківської області, українця, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), вчиненого в особливо великих розмірах.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на протиправне заволодіння чужим майном, шляхом обману, а саме грошовими коштами ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , для реалізації якого останній розробив злочинний план своїх дій.

З цією метою, ОСОБА_6 використовуючи особисті дружні стосунки з ОСОБА_7 та з метою підтримання стійкого переконання останньої у надійності себе, як бізнес-партнера, шляхом обману, який полягав у обіцянках сплати високі процентні ставки, сума яких обговорювалася у кожному конкретному випадку, залучав грошові кошти ОСОБА_7 для начебто фінансування власного та стороннього прибуткового бізнесу.

З метою підтримання стійкого переконання ОСОБА_7 у надійності себе, як отримувача грошових коштів, ОСОБА_6 у кожному конкретному випадку власноруч писалися боргові розписки, маскуючи свої подальші злочинні дії під цивільно-правові угоди.

Реалізували свій злочинний умисел, направлений на протиправне заволодіння чужим майном, шляхом обману, зловживаючи довірою ОСОБА_7 , у невстановлений досудовим розслідуванням час 27.03.2019, перебуваючи адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 16-22, відділення АБ «Укргазбанк», ОСОБА_6 , займаючи посаду директора ТДВ «СК «Спейр»», з метою створення хибного уявлення про добросовісність своїх намірів, переконує ОСОБА_7 здійснити вигідний вклад у власний бізнес, шляхом внесення грошових коштів на рахунки ТДВ «СК «Спейр»» з метою формування страхових резервів даної компанії та здачі нею квартальної звітності.

У подальшому, вважаючи повідомлену інформацію від ОСОБА_6 дійсною, усвідомлюючи вигідність для себе, ОСОБА_7 погоджується та передає ОСОБА_6 грошові кошти у розмірі 183 400 Євро (за курсом НБУ станом на 27.03.2019 становить 5 586 987 грн), однак ОСОБА_6 вказані грошові кошти на рахунки ТДВ «СК «Спейр»» не вносить.

Отримавши від ОСОБА_7 грошові кошти у розмірі 183 400 Євро, ОСОБА_6 розпорядився ними на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 матеріальну шкоду на вказану суму.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого в особливо великих розмірах.

На думку органу досудового розслідування, відносно ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрювана буде: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілих, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала. Просила відмовити у задоволенні клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши прокурора та захисника, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, згідно зі ст. 178 КПК України та зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором.

Встановлено, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001920 від 29.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Так згідно підозри ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в особливо великих розмірах.

Стосовно пред`явлення підозри слідчий суддя зазначає наступне.

Так з матеріалів доданих до клопотання вбачається, що старшою слідчою Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , повідомлення про підозру від 02.11.2022 ОСОБА_6 було направлено засобами поштового зв`язку на адресу його місця мешкання.

Постановою старшої слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 01.10.2023 на підставі ст. 281 КПК України підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за допомогою каналів Інтерполу оголошено у міжнародний розшук.

Згідно з інформацією з бази даних «Аркан» станом на 31.05.2023 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 21.05.2019 виїхав за межі території України через міжнародний аеропорт «Бориспіль» та до теперішнього часу назад в Україну не повертався.

Слідчому судді надані повістки про виклик ОСОБА_6 до слідчої на 15.05.2023, 16.05.2023, 17.05.2023 для участі в допиті в якості підозрюваного.

До клопотання надана ксерокопія газети «Урядовий кур`єр» №101 від 20.05.2023, та публікації повісток на сайті Офісу Генерального прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

За положеннями ч. 1, ч. 2, ч. 8 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Таким чином, повістки про виклик до слідчого та вручення підозри шляхом публікації в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора здійснюється, лише після вжиття заходів передбачених ч.1, ч.2 ст. 135 КПК України - шляхом вручення за місцем проживання особі, надсилання поштою, електронною поштою, факсимільним зв`язком, в телефонному режимі або телеграмою, або вручення членам сім`ї такої особи, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Органом досудового розслідування не вжито жодного заходу, щодо належного повідомлення ОСОБА_6 про його виклик до слідчого, вручення підозри. Так, органом досудового розслідування взагалі не вжиті заходи, щодо встановлення зареєстрованого місця проживання ОСОБА_6 , членів його сім`ї, наявності у нього телефону, електронної пошти, його працевлаштування.

Згідно усталеної практики, ЄСПЛ вважає, що з урахуванням важливого місця права на справедливий суд у демократичному суспільстві (див., серед інших справ, Delcourt v. Belgium, рішення від 17 січня 1970 року, Series A no. 11, pp. 14-15, § 25 in fine) стаття 6 Конвенції покладає на кожен національний суд обов`язок перевіряти, чи мав обвинувачений (підозрюваний) можливість бути поінформованим/ознайомленим із провадженням щодо нього.

Огляд рішень Європейського суду з прав людини з вимогами матеріального та процесуального права, здатними гарантувати ефективне здійснення підозрюваним, обвинуваченим своїх прав, про що, зокрема, свідчить підпункт (a) пункту 3 статті 6 Конвенції; розпливчастого та неофіційного повідомлення недостатньо (див. T. v. Italy, цит. в цій справі, p. 42, § 28) (пункт 75 рішення).

Враховуючи відсутність дотримання положень КПК України про виклик ОСОБА_6 до слідчого, повідомлення йому про підозру, та недоведеністю обставин передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, підстави для задоволення клопотання відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшої слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження № 0001920 від 29.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1