ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2213/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" червня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, освіта середня, неодруженого, раніше не судимого, не працює, зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України, у кримінальному провадженні № 0002443 від 26.06.2023 року,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий CВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з процесуальним керівником у кримінальному провадженні - прокурором ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0002443 від 26.06.2023 року за підозрою у тому числі ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України, а саме: у підробленні офіційного документа, який видається та посвідчується нотаріусом, та надає права, з метою його використання іншою особою, вчинене за попередньою змовою групою осіб, а також у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб у особливо великих розмірах.

За змістом клопотання слідчим зазначено про встановлення органом досудового розслідування обставин, відповідно до яких ОСОБА_5 приблизно у квітні 2023 року вступив у злочинну змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами, а пізніше з ОСОБА_7 та іншими, з метою підроблення офіційних документів та подальшим заволодінням квартирою, шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів. З метою вчинення такого злочину члени групи розробили єдиний план злочинних дій і розподілили обов`язки та ролі кожного, які діяли з єдиним злочинним умислом, відомим всім учасникам групи та безпосередньо брали участь в скоєнні злочинів.

Відповідно до розробленого плану метою діяльності вказаної групи осіб було протиправне заволодіння квартирою АДРЕСА_2 , вартістю 1 173 822 грн., яка на праві власності належить ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел 18.04.2023 у невстановлений час за адресою: АДРЕСА_3 , а саме у приміщенні те здійснює свою діяльність приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_9 , ОСОБА_5 спільно з невстановленою особою, яка видавала себе за ОСОБА_10 , яка є законною власницею квартири АДРЕСА_2 , підробили офіційний документ, а саме довіреність від 18.04.2023, зареєстровану в реєстрі за № 461, яка надає право ОСОБА_5 розпоряджатися вказаною квартирою. Дію вказаної довіреності припинено нотаріусом, у зв`язку з невірними даними у ній особи яка її видавала, що свідчить про ознаки фіктивності.

У подальшому, 26.06.2023 близько 12 год. 30 хв., ОСОБА_5 з невстановленими досудовим розслідуванням особами, дотримуючись заздалегідь розробленого плану, прибув за адресою: АДРЕСА_4 , де здійснює свою діяльність приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , зустрів ОСОБА_7 , яка раніше також вступила у злочину змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами та повинна була використавши підроблені документи фіктивно придбати квартиру АДРЕСА_2 . Згідно до обумовленого плану невстановлена особа надала ОСОБА_7 підроблені документи, для використання та грошові кошти, які необхідні для переоформлення вказаної квартири, після чого ОСОБА_7 зустрілася нібито з продавцем квартири ОСОБА_5 та вони з метою досягнення спільної мети, а саме незаконного продажу квартири, направилися до приміщення нотаріуса, у якому ОСОБА_7 надала нотаріусу ОСОБА_11 оригінали попередньо підроблених документів, в тому числі довіреності від ОСОБА_8 на ОСОБА_5 , однак вподальшому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 було викрито їх злочину діяльність.

Таким чином ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виконали всі дії, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, з мстою протиправного переоформлення квартири на ОСОБА_7 , однак довести злочин до кінця не змогли, з причин, що не залежали від їх волі, оскільки приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 було викрито їх злочину діяльність та викликано працівників поліції, внаслідок чого кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від їх волі.

Клопотання слідчого обґрунтоване наявністю ризиків, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, з викладених у ньому підстав.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, пославшись на відсутність належного обґрунтування зазначених слідчим та прокурором ризиків, стверджував, що наявних ризиків можливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні також заперечував проти задоволення клопотання слідчого та пояснив, що не має будь яких намірів переховуватись від органу досудового розслідування, оскільки співпрацює з останнім та визнає зазначені у підозрі обставини.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, слідчим суддею встановлено наступні обставини.

У провадженні СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002443 від 26.06.2023 року за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження 26.06.2023 року ОСОБА_5 було затримано на підставі ч. 1 ст. 208 КПК України, після чого 27.06.2023 йому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України КК України, а саме у підробленні офіційного документа, який видається та посвідчується нотаріусом, та надає права, з метою його використання іншою особою, вчинене за попередньою змовою групою осіб, а також у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб у особливо великих розмірах.

Перевіряючи обґрунтованість оголошеної ОСОБА_5 підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (див рішення "Нечипорук і Йонкало проти України"), яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушеннях, мають місце та підтверджуються достатніми на даному етапі розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 26.06.2023 року, під час якого було виявлено та вилучено довіреності, заяви та копії договорів купівлі-продажу, які стосуються квартири АДРЕСА_2 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 - нотаріуса Київського міського нотаріального округу, протоколами допитів ОСОБА_5 та ОСОБА_7 та іншими матеріалами кримінального провадження, в їх сукупності.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, один з яких є особливо тяжким, є громадянином України, офіційно не працевлаштований з 2020 року, зареєстрований та фактично мешкає у м. Києві, раніше не судимий, будь яких осіб на утриманні не має.

Беручи до уваги особу підозрюваного, який не має офіційного джерела доходу, а також стійких соціальних та сімейних зв`язків, тяжкість покарання, яке йому ймовірно загрожує, слідчий суддя доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та іншу підозрювану у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим виникла необхідність у застосуванні щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Як зазначено вище, підозрюваний ОСОБА_5 зареєстрований та фактично мешкає у м. Києві, є раніше не судимою особою.

В той же час, беручи до уваги конкретні обставини вчинення злочину, його об`єкт, а також той факт, що підозрюваний мешкає один, не має близьких родичів, тривалий час не працює, такі запобіжні заходи як цілодобовий домашній арешт, про застосування якого просить сторона захисту, особисте зобов`язання та застава, на думку слідчого судді, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 .

З урахуванням викладеного, а саме доведеності існування ризиків, передбачених ч. 1 п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого особливо тяжкого злочину, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Приймаючи зазначене рішення, слідчий суддя виходить також з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, крім передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, зважаючи на матеріальний стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, вважає за можливим визначити ОСОБА_5 заставу - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка буде достатньою для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, шляхом значного фінансового обтяження.

Керуючись ст. ст. 177, 183,194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який відраховувати з 26 червня 2023 року до 24 серпня 2023 року включно.

Визначити заставу в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 214 720 (двохсот чотирнадцяти тисяч семисот двадцяти) гривень, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного на строк до 24.08.2023 року обов`язки: прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою протягом цього ж строку з моменту отримання ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1