Справа № 638/1506/23
Провадження № 1-кп/638/1051/23
УХВАЛАІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання прокурора обвинуваченого захисник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 січня 2023 року за № 0000218, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Харкова, неодруженого, з середньою освітою, раніше судимого, непрацевлаштованого, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З 24 лютого 2023 року в провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000218від 30 січня 2023 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суд м. Харкова від 22 лютого 2023 року ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Ухвалою судді Дзержинського районного суд м. Харкова від 17 травня 2023 року ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 15 липня 2023 року.

17 травня 2023 року прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, строком на 60 діб.

В обґрунтування клопотання зазначено, що підставою продовження запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду. Даний ризик обумовлений тим, що оскільки ОСОБА_4 ніде не працює, не одружений, дітей на утриманні не має, а отже не має стійких соціальних зв`язків, у зв`язку із чим, останній, усвідомлюючи міру покарання, яке йому буде загрожувати у разі визнання його винним, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінального покарання;

- вчинити інше кримінальне правопорушення. Даний ризик обумовлений тим, що ОСОБА_4 , є офіційно непрацевлаштованим, офіційні джерела доходу та засоби до існування відсутні, будучи раніше судимим за вчинення умисних корисливих злочинів, на шлях виправлення та перевиховання не став, повторно вчинив умисний корисливий злочин;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни ними показань на користь обвинуваченого.

Зважаючи на зазначене, прокурор просив суд продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може запобігти вказаним ризикам.

Обвинувачений проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував.

Захисник проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, посилаючись на недоведеність ризиків. Просив суд обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме домашній арешт.

Суд, заслухавши доводи прокурора, обвинуваченого та його захисника, дослідивши клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійшов висновку щодо задоволення клопотання з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебуває об`єднане кримінальне провадження № 0000218, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 січня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчим суддею під час постановлення ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2023 року про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою встановлено, що 29.01.2023 у період часу з 15 год. 34 хв. до 15 год. 35 хв. ОСОБА_4 , у період воєнного стану поширеного на території України, маючи злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету наживи та особистого збагачення за рахунок чужого майна, діючи повторно, знаходячись на другому поверху відділення нейрохірургії № 2 КНП ХОР «ОКЛ» за адресою: м. Харків, пр. Незалежності №13, вирішив заволодіти чужим майном.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 відчинив вхідні двері та проник до службового кабінету медичних сестер, розташованого на другому поверсі відділення нейрохірургії № 2 КНП ХОР «ОКЛ» за адресою: м. Харків, пр. Незалежності № 13. Перебуваючи в службовому кабінеті медичних сестер, ОСОБА_4 виявив у шафі, з речами інших співробітників, жіночу сумку, яка належить ОСОБА_6 та скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, з гаманця, який знаходився у вказаній сумці, заволодів грошовими коштами потерпілої в розмірі 5400, 00 грн.

Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину з викраденими грошовими коштами зник, обернувши їх на свою користь, розпорядившись ними на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 5400,00 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена повторно, вчинена в умовах воєнного стану.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" визначений термін "обґрунтована підозра", який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу встановлено, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними доказами. З досліджених слідчим суддею доказів вбачається, що підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України є обґрунтованою.

Обвинувачений ОСОБА_4 громадянин України, уродженець м. Харкова, неодружений, з середньою освітою, раніше судимий, непрацевлаштований, зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , на обліку у лікаря нарколога або психіатра не перебуває, інвалідностей не має.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно із ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України, суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу.

Згідно із ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Частиною п`ятою ст. 199 КПК України передбачено, що суд зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Таким чином, підставою для продовження тримання особи під вартою є, зокрема, встановлення, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2023 року обрано відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 квітня 2023 року. Обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суддею враховано, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, існування та доведення ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість злочину, даних про особу обвинуваченого, а саме: відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, відсутність офіційного місця роботи та джерела заробітку, наявність непогашеної судимості, схильність ОСОБА_4 до вчинення корисливих злочинів, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці.

Згідно ч. 5 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, інші обставини кримінального провадження, суд приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на які посилався прокурор в клопотанні про продовження строку застосування запобіжного заходу, не зменшились та жодний з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний їм запобігти.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що особа може ухилитись від слідства.

У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, суд на даній стадії судового провадження вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 на строк до 03 вересня 2023 року.

Продовження строку тримання під вартою з урахуванням викладених вище обставин не призводить до порушення розумності строку тримання під вартою.

Також, з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку щодо відсутності на даній стадії судового провадженні підстав для зміни запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого.

Керуючись ст. 34, 183, 314, 331, 369-372 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 січня 2023 року за № 0000218, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів до 03 вересня 2023 року включно, з можливістю застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у розмірі, визначеному в ухвалі слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2023 року, а саме в розмірі 53 680,00 грн. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень нуль копійок).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для ОСОБА_4 строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1