ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/9659/22 Номер провадження 11-сс/814/142/23Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 захисника в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 12 вересня 2022 року,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені слідчим суддею обставини.

Ухвалою слідчого судді у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002870 від 10.09.2022 за ч. 4 ст. 185 КК України, задоволено клопотання старшого слідчого СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який вказано рахувати з 10.09.2022 12 год. 53 хв. до 09.11.2022 о 12 год. 53 хв.

Визначено заставу у 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 143 580 гривень.

Задовольняючи клопотання слідчого, слідчий суддя врахував наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_7 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою. З метою забезпечення дієвості вказаного кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку, що доцільно застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В поданій апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_9 захисник в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою частково задовольнити клопотання слідчого та застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , з покладенням відповідних обов`язків. У разі, якщо суд прийде до висновку про неможливість застосування домашнього арешту, зменшити суму застави до 23 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 55 039 грн.

На обґрунтування апеляційних вимог посилається на необґрунтованість пред`явленої підозри та недоведеність існування ризиків.

Також вказує, що слідчим суддею під час визначення запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначено в якому закладі тримати підозрюваного, що порушує його права та дозволить впливати на підозрюваного шляхом тримання його у невстановлених місцях.

Крім того зазначає, що під час визначення розміру застави, слідчим суддею не враховано матеріальний стан підозрюваного і що визначений розмір застави є непомірним для нього та заздалегідь ставить його у безальтернативне положення перебувати під вартою.

Позиції інших учасників судового провадження.

Учасники судового провадження до суду апеляційної інстанції не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду.

Мотиви суду.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Рішення слідчого судді має чітко відповідати вимогам КПК України, у відповідності до яких воно постановлюється. В протилежному випадку рішення слідчого судді є незаконним.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що у провадженні СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0002870 від 10.09.2022 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 01 год. 52 хв. 03год. 30 хв. 10.09.2022, точний час в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_7 , перебуваючи разом із ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , знаходились за адресою: АДРЕСА_2 , де побачили магазин « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та в цей час у них виник спільний злочинний прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаний з проникненням у інше приміщення в умовах воєнного стану, відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022.

ОСОБА_7 разом із ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , реалізуючи свій спільний єдиний злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднане із проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану, діючи за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, з метою незаконного особистого збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і, бажаючи їх настання, впевнившись у тому, що за їх діями ніхто не спостерігає, за допомогою заздалегідь заготовлених інструментів пошкодили фасад магазину та через утворений отвір ОСОБА_10 проник до приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в якому знаходилось майно ТОВ «М Фемелі Маркет», при цьому ОСОБА_11 , ОСОБА_7 знаходились ззовні приміщення магазину, поруч із отвором у фасаді, з метою попередження ОСОБА_10 , про можливу появу сторонніх осіб, та чекали доки останній буде передавати викрадене майно через зазначений отвір.

Надалі, розподіливши ролі між собою, ОСОБА_10 , реалізуючи раніше виниклий злочинний умисел, направлений на викрадення чужого майна, переслідуючи при цьому корисливу мету, усвідомлюючи протиправність своєї поведінки та бажаючи діяти саме таким чином, таємно викрав тютюнові та алкогольні вироби, які передав ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , тобто незаконно ними заволоділи.

Після цього, ОСОБА_7 разом із ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , не бажаючи бути поміченим, швидко покинули місце вчинення злочину із викраденим майном, розпорядившись ним у подальшому на власний розсуд, чим спричинили ТОВ «М Фемелі Маркет» матеріальну шкоду на суму, яка на даний час встановлюється.

10.09.2022 о 12 год. 53 хв. ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10.09.2022 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

12.09.2022 старший слідчий СВ Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , яке цього ж дня задоволено.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fох, Campbell and Hartley v. The United Kingdom), п. 32, SeriesA, № 182).

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яка доводиться зібраними під час досудового розслідування доказами.

Також слідчий суддя обґрунтував наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, через усвідомлення втрати свободи за скоєний ОСОБА_7 тяжкий злочин, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_7 офіційно не працевлаштований, законного джерела доходу не має, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливого злочину.

Наведені у клопотанні слідчого дані, які належним чином перевірені слідчим суддею, дають підстави для застосування до ОСОБА_7 одного із запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.

Слідчим суддею також перевірено можливість застосування відносно ОСОБА_7 інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, проте дійшов висновку про їх недостатність з огляду на вчинений злочин та наведені ризики.

З огляду на викладене, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти існуючим ризикам, а обрання більш м`якого запобіжного заходу, може спричинити перешкоджання встановленню об`єктивної істини у даному кримінальному провадженні та не буде відповідати суспільному інтересу, який превалює над повагою до свободи особистості.

Обставин, які б переконали у протилежному висновку ніж той, до якого дійшов слідчий суддя, захисником в апеляційній скарзі не наведено.

Щодо доводів захисника про не зазначення в ухвалі в якому закладі слід тримати підозрюваного, то відповідно до ст. 196 КПК України зазначення наведених відомостей не є обов`язковим.

З приводу визначення ОСОБА_7 слідчим суддею застави у 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то такий розмір визначений у межах, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України з урахуванням відомостей про особу підозрюваного ОСОБА_7 та характер інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке вчинено з корисливих мотивів з метою власного незаконного збагачення. А отже підстав вважати його непомірним для підозрюваного немає.

В той же час, визначення застави у 23 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що є майже мінімально можливим розміром, не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та перешкодити настанню існуючих ризиків.

На підставі наведеного, ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а тому апеляційні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 захисника в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 12 вересня 2022 року щодо ОСОБА_7 без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4