Справа № 643/3671/23
Провадження № 1-кс/643/564/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2023 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000287 від 22.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Сектором дізнання Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за процесуальним керівництвом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000287 від 22.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

Під час досудового розслідування по кримінальному провадженню встановлено, 21.04.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30 гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 використав підроблений паспорт громадянина України надавши його співробітникам управління патрульної поліції під час перевірки документів (ЖЄО 8042 від 21.04.2023)

Відомості про вчинений кримінальний проступок старшим дізнавачем СД Харківського РУП № 2 ГУНІ України в Харківській області ОСОБА_5 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000287 від 22.04.2023, за ознаками проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України.

21.04.2023 в період часу з 16 год. 25 хв. до 17 год. 10 хв. старшим дізнавачем Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_6 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який проживає за адресою: АДРЕСА_2 добровільно видав паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий МВМ Київського РВМУГУМВС України в Харківській області 16.04.2011 року на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з явними ознаками підробки, а саме вклеєння фотокартки чоловіка зовні схожого на ОСОБА_4 .

Під час проведення досудового розслідування надійшов рапорт від інспектора взводу №2 роти №3 батальйону №3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 про те, що під час несення служби складі екіпажу «Купол 3101» за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30 під час перевірки документів у ОСОБА_4 останній надав співробітникам поліції паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий МВМ Київського РВМУГУМВС України в Харківській області 16.04.2011 року на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з явними ознаками підробки, а саме вклеєння фотокартки чоловіка зовні схожого на ОСОБА_4

3 метою забезпечення належного зберігання вилученого майна, згідно наказу від 27.08.2010 № 51/401/649/471/23/125 про затвердження та введення в дію Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду (в новій редакції), місцем зберігання вищевказаного майна визначено: паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке поміщено до спеціального паперового конверту та опечатано, поміщено службовий сейф розташований в каб. 83 СД Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області, розташованого за адресо: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30.

02.05.2023 року до СД ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла ухвала Московського районного суду (справа №643/3196/23 провадження №1-кс/643/512/23) в якій слідчий суддя ОСОБА_9 постановив повернути прокурору Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Таким чином, під час усунення недоліків було встановлено наступне: власником паспорту громадянина України є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який, був зняти з реєстрації місця проживання МВМ Київського РВ ГУМВС України в Харківській області 28.12.2005 р. Вживались заходи для встановлення актуальної адреси проживання, реєстрації чи номера мобільного телефону ОСОБА_7 , але позитивного результату наразі досягти неможливо.

Також встановлено, що гр. ОСОБА_4 , який ймовірно причетний до вищевказаного правопорушення був заарештований 21.04.2023 р. на виконання вироку Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20.04.2018 р. за ч. 3 ст. 185 КК України до 3-х років позбавлення волі, та наразі перебуває в державній установі «Харківський слідчий ізолятор»

Таким чином існують достатні підстави вважати, що вилучений в ході огляду місця події паспорт громадянина України НОМЕР_1 є предметом вчинення кримінального проступку та може бути доказом факту та обставин, що встановлюються. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплекс слідчих та процесуальних дій, відповідні експертизи серед яких криміналістичне дослідження транспортного засобу та документу, що його супроводжує, що потребує певного часу, тому повернення зазначених речей може зашкодити подальшому досудовому розслідуванню, призвести до їх приховування або знищення.

Прокурор разом з клопотанням подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

В зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні слідчого майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти на майно, яке було вилучено 21.04.2023 року за адресою АДРЕСА_1 , в ході проведення огляду місця події, а саме: паспорт громадянина України НОМЕР_1 виданий на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 вилучене у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 мобільним телефоном не користується, та наразі перебуває державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1