Провадження № 1-кс/947/5255/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001094 від 24.06.2020 року відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червона Гребля, Чечельницького району, Вінницької області, громадянина України, українця, з вищою освітою, працюючого головним інженером ТОВ «Укрмежбуд», депутата Одеської обласної ради, одруженого, маючого на утриманні неповнолітніх дітей ОСОБА_5 , 2017 року народження, ОСОБА_5 , 2015 року народження, ОСОБА_8 , 2020 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Слідчим управління Головного управління Національної поліції в Одеській області, за процесуального керівництва Одеської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001094 від 24.06.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 209 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено організовану групу осіб, до кола якої ймовірно входили ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та інші особи, діяльність якої була спрямована на здобуття незаконного прибутку (збагачення) через реєстрацію права власності на об`єкти нерухомості та земельні ділянки, що прямо або опосередковано були власністю держави та територіальних громад, за підконтрольними співучасникам особами в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (далі ДРРП) на підставі підроблених документів, що підтверджують наявність у таких осіб відповідних майнових прав або на підставі реальних документів, що слугували підставою для набуття права власності, виданню, підписанню та посвідченню яких слугували підроблені документи, з подальшим їх використанням третіми (підконтрольними) особами, шляхом вчинення правочинів з майном та використання останнього у господарській діяльності підконтрольних підприємств за декількома схемами, викладеними у письмовому вигляді у клопотанні.

Особистісні якості ОСОБА_5 , такі як комунікабельність, наявність досвіду роботи у органах державної влади, репутація депутата Одеської обласної ради, обізнаність про стратегію і тактику виявлення та розслідування кримінальних правопорушень пов`язаних із придбання права на нерухоме майно, вміння маніпулювати іншими і використовувати їх у своїх цілях, виконувати різні ролі, справляти враження добросердечності і безкорисливості, при цьому переслідуючи свої інтереси та корисливу мету, а також його лідерські якості впливали на поведінку останнього, сприяючи зайняттю пріоритетного місця в ієрархії організованої групи.

У зв`язку з цим, ОСОБА_5 , визначив собі роль організатора злочинної групи та взяв на себе виконання наступних функцій:

- з метою вчинення тяжких, особливо тяжких та інших супутніх злочинів (придбання права на майно шляхом обману (шахрайство), підроблення офіційних документів та їх використання) створив та очолив організовану групу, до складу якої залучив нижченаведених співучасників;

- здійснював загальне керівництво та координацію дій всіх учасників організованої групи;

- особисто розробляв та втілював за допомогою учасників створеної ним організованої групи план вчинення злочинів за відповідними вищенаведеними схемами, координував дії учасників під час готування та вчинення кримінальних правопорушень;

- розподіляв ролі між усіма учасниками організованої групи;

- встановлював загальновизначені правила поведінки та конспірації в групі та забезпечував дотримання їх учасниками;

- розподіляв грошові кошти, отримані від вчинення протиправної діяльності, між учасниками групи або іншим чином заохочував останніх.

Окрім виконання загальних функцій керування створеною організованою групою, ОСОБА_5 , на окремих етапах підготовки та вчинення кримінальних правопорушень, виконував й інші функції характерні для виконавця та пособника у зв`язку з чим, у різні проміжки часу діяльності організованої групи вчиняв дії необхідні для реалізації кожної окремої схеми злочинної діяльності та досягнення злочинного результату.

Група мала стійкий характер, довготривалий період існування, високий ступінь організованості, підпорядкування всіх її учасників ОСОБА_5 , та на окремих етапах ОСОБА_9 , відрізнялась чітким плануванням, підготовкою до вчинення злочинів, використанням високоякісних засобів вчинення правопорушень, стабільністю складу, розподілом ролей і функцій, а також наявністю чіткої ієрархії між учасниками злочинної групи.

Для прикриття злочинної діяльності та перешкоджанню її можливому викриттю правоохоронними органами, ОСОБА_5 , будучи депутатом Одеської обласної ради, уникав та мінімізував особисту участь у активних діях учасників угруповання пов`язаних з особистою взаємодією з особами, уповноваженими на прийняття юридично значущих рішень щодо предметів злочинів, надаючи вказівки та контролюючи процес вчинення злочинів через ОСОБА_9 . Переважно здійснював зустрічі з, ключовими на його думками особами, за допомогою яких реалізовував схеми злочинної діяльності, яким, у свою чергу, не було відомо про злочинні наміри останнього, у спеціально пристосованому для цього місці, захищеному від можливого стороннього спостереження. Виключив спілкування з підставними особами, які залучались до злочинної діяльності іншими співучасниками. За необхідності забезпечував знищення (приховання) доказів злочинної діяльності групи, які зберігались у опосередковано підконтрольних йому місцях.

За версією слідства, у такому складі та за такими схемами, співучасники ймовірно організували та вчинили у період з 2019 по 2023 рік шахрайським шляхом, з підробленням та використанням підроблених документів придбання права на 78 земельних ділянок сільськогосподарського призначення розташованих на території Цебриківської селищної ради Великомихайлівського (з 19.07.2020 Роздільнянського) району Одеської області загальною площею 271 га та удавані об`єкти нерухомості за адресою: АДРЕСА_3 , до складу яких увійшло нерухоме майно бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » за адресою:

АДРЕСА_4 , внаслідок чого незаконно придбали права користування і володіння земельною ділянкою площею 0,208 га, спричинивши тим самим шкоду державі та територіальній громаді на загальну суму 24 588 414,68 гривень.

28.04.2023 року ОСОБА_5 органом досудового розслідування було затримано в порядку ст. 615 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 4 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація придбання права на чуже майно, шляхом обману (шахрайства), вчиненому шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, повторно, у великих та особливо великих розмірах організованою групою;

-ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація підроблення офіційних документів, які видаються та посвідчуються підприємством, установою, які мають право видавати, посвідчувати такі документи, і які надають права, з метою використання їх іншою особою, вчинене повторно, організованою групою;

-ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: використання завідомо підробленого документу, вчиненого організованою групою;

-ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація складання та видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене організованою групою.

Строк досудового розслідування означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси було продовжено до 24.08.2023 року.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор підтримав вимоги поданого клопотання у повному обсязі, та зазначив, що підозра ОСОБА_5 обґрунтовується долученими до клопотання матеріалами. Незаконні дії організованої ОСОБА_5 та ОСОБА_9 злочинної групи призвели до незаконного вибуття з комунальної власності земельних ділянок та заподіяло майнову шкоду Цебриківській об`єднаній територіальній громаді у великих розмірах, а саме 526 263 грн. 88 коп. ОСОБА_5 шляхом підроблення та використання підроблених документів організував та вчинив придбання права на 78 земельних ділянок сільськогосподарського призначення розташованих на території Цебриківської селищної ради Великомихайлівського району Одеської області загальною площею 271 га, спричинивши шкоду державі та територіальним громадам на загальну суму 24 588 414,68 гривень. На підставі ч. 1 ст. 177 КПК України на теперішній час існують ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як на теперішній час не всі документи та речові докази отримано, може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, так як матеріалами кримінального провадження підтверджується те, що ОСОБА_5 систематично надавав вказівки іншим підозрюваним у цьому кримінальному провадженні, які були направлені на приховування речей і документів, що містять на собі сліди та відомості щодо вчинених кримінальних правопорушень. ОСОБА_5 являється депутатом Одеської обласної ради, а також членом профільної комісії з питань бюджету у цій ж раді, знайомий з впливовим колом осіб у галузі органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 може вжатися до спроб незаконного впливу на сторони кримінального провадження у тому числі на експертів, перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення. Просив звернути увагу, що під час затримання підозрюваний перешкоджав проведенню слідчих дій, закрився з дружиною в автомобілі. Щодо розміру застави зазначив, що збитки спричинені у розмірі 24 588 414,68 гривень, з врахуванням всіх обставин справи вважає, що в даному випадку застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заявила скаргу на незаконне затримання, яку просила розглядати в рамках розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , та зазначила, що її підзахисний 28.04.2023 року був незаконно затриманий на підставі ст. ст. 207, 208, 615 КПК України. Відповідно до ст. 615 КПК України дійсно наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого суді, визначені ст. 208 КПК України. Вказана норма посилається не на сам факт введення воєнного стану на певній території, але зазначає, що таке право на затримання посадовою особою виникає в сукупності з такими поняттями, як «відсутня об`єктивна можливість», «відсутня технічна можливість», «пов`язано з потенційною небезпекою для життя чи здоров`я» тощо. На сьогоднішній день, на території міста Одеси правоохоронні органи та суди працюють в штатному режимі, будь які обставини які свідчать про неможливість слідчих СУ ГУНП в Одеській області, працівників СБУ та Одеської прокуратури здійснювати процесуальні та слідчі дії без судового контролю відсутні. Відсутні будь-які обставини, які дають можливість вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 . Просить визнати затримання підозрюваного незаконним та негайно звільнити його з-під варти.

Захисник зазначила, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 є необґрунтованою, та відповідно ризики, викладені у клопотанні сторони обвинувачення, є недоведеними.

Заперечуючи проти задоволення клопотання, захисник посилалася на міцність соціальних зв`язків підозрюваного, а саме: останній одружений, є багатодітним батьком, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, неодноразово відзначався державними нагородами.

Просила застосувати запобіжний захід у домашнього арешту або інший, не пов`язаний із триманням під вартою, також зазначила, що розмір застави, визначений у клопотанні сторони обвинувачення, є завідомо непомірним для підозрюваного.

Крім того, захисник заперечувала щодо тверджень прокурора про вчинення опору органу досудового розслідування підозрюваним, зазначивши, що підозрюваний дійсно не відкривав автомобіль, але у зв`язку з тим, що чекав захисника.

Захисник у судовому засіданні долучила письмові заперечення з додатками, які просила слідчого суддю врахувати.

Підозрюваний з підозрою не погодився, не порушував будь яких вимог законодавства. Досудове розслідування триває значний час, при цьому він не намагався укриватися, з`являвся за першим викликом, та жодним чином не перешкоджав проведенню досудового розслідування. Просить обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою так як він працює, має стійкі соціальні зв`язки. На утримані неповнолітні діти. Щодо заяви прокурора, що він перешкоджав під час затримання та проведення обшуку, не відповідає дійсності, так як він спочатку злякався, але після приїзду захисника відкрив автомобіль. Вилучені в автомобілі документи, в тому числі акти прийому передачі нерухомого майна не намагався укривати чи знищити, а підготував з дружиною, щоб передати працівникам СБУ. Виступ свого захисника підтримує в повному обсязі.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.

28.04.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.

В підтвердження існування в рамках такого кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 вищевказаних кримінальних правопорушень сторона обвинувачення посилається на: протокол допит свідка ОСОБА_12 , який вказав на те, що підроблені витяги з трудових книжок 18 особам надавав ОСОБА_5 , та разом із ОСОБА_9 запланували передачу землі до статутного капіталу ТОВ "УКРАЇНСЬКА ОБЛАСНА АГЕНЦІЯ З ПИТАНЬ САДІВНИЦТВА" (засновник та директор рідна сестра ОСОБА_5 ОСОБА_13 ), та який у подальшому направляв на електрону пошту підроблені витяги з рішень Цебриківської селищної ради; протокол допиту свідка державного реєстратора ОСОБА_14 ; протокол проведення пред`явлення для впізнання зі свідком ОСОБА_14 ; протокол допитів у якості свідків депутатів Цебриківської селищної ради ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та інших депутатів; протокол обшуку за місцем мешкання державного реєстратора ОСОБА_14 , відповідно до якого відшукано ноутбук з перепискою з поштовою скринькою, яка зареєстрована на ОСОБА_5 , надсилання ОСОБА_14 фото підроблених витягів з рішень Цебриківської сільради та фото паспортів родичів та знайомих ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та надсилання від ОСОБА_14 сформованих заяв про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки;заяви про передачу до статутного капіталу ТОВ "УКРАЇНСЬКА ОБЛАСНА АГЕНЦІЯ З ПИТАНЬ САДІВНИЦТВА" 18 земельних ділянок; телефон із фото паспортів, підроблених витягів з рішень, таблиці із даними всіх земельних ділянок; заяви без підписів про реєстрацію прав власності на 48 земельні ділянки до статутного капіталу; протокол допиту свідка ОСОБА_14 ; допити фермера ОСОБА_17 , який викорчовував сад, депутатів сільради, які вказують на ОСОБА_5 , як на особу яка обробляла земельні ділянки та повідомляла, що вказана земельна ділянка належить йому; акт прийому передачі нерухомого майна 20.01.2020 від ОСОБА_18 до статутного капіталу ТОВ «ЛІДЕРМЕТАЛ», засновником якого є ТОВ "УКРАЇНСЬКА ОБЛАСНА АГЕНЦІЯ З ПИТАНЬ САДІВНИЦТВА" (кінцевий беніфіцар та директор сестра ОСОБА_5 ОСОБА_13 ); нотаріальну довіреність ОСОБА_13 на ОСОБА_5 та ОСОБА_9 на розпорядження всім майном; нотаріальну довіреність ОСОБА_18 на ОСОБА_9 на розпорядження всім майном; акт готовності об`єкта до експлуатації від 14.05.2010 за № 536 на ім`я ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , щодо прийняття нібито до експлуатації нежитлових приміщень загальною площею 573,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 ; довідку ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» від 11.12.2019 за № 211115 про проведення поточної інвентаризації нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_3 , які нібито побудовані до 05.08.1992 року; технічний паспорт від 17.12.2019 на нежитлові приміщення загальною площею 573,4 кв.м, за адресою: АДРЕСА_3 , який нібито виготовлений ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» на ім`я ОСОБА_18 ; листДІАМУ від 23.05.2022; договір оренди від 11.06.2019 між АПТ Укрпошта та ФОП ОСОБА_19 , протокол допиту ОСОБА_19 ; лист Затоківської с/р від 24.06.2020; договір оренди земельної ділянки між ПАТ УКРПОШТА ТА Затоківською С/Р; протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_20 та інші матеріали кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Доводи сторони захисту про відсутність в діях підозрюваного ОСОБА_5 складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, є передчасними, підлягають перевірки під час проведення досудового розслідування.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як вище було зазначено, на переконання слідчого судді, в рамках даного кримінального провадження існує обґрунтована підозра за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у тому числі у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК країни, яке відповідно ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином, та з огляду на тяжкість покарання, яке передбачено зокрема за вчинення такого злочину, на переконання слідчого судді може свідчити про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

За фактичними обставинами означеного кримінального провадження органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , за версією слідства, є визначальною дійовою особою у даній організованій групі та даний час є достатні підстави вважати, що підозрюваний є організатор інкримінованих йому кримінальних правопорушень, й відповідно розуміється у відповідній документації, яка має важливе значення для встановлення фактичних обставин ймовірного вчинення інкримінованих останньому кримінальних правопорушень. Крім того, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_5 на теперішній час обґрунтовано підозрюється у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, ч. 4 ст. 358 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація складання та видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене організованою групою; використання завідомо підробленого документу, вчиненого організованою групою, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 з метою уникнення можливих негативних наслідків кримінально-правового характеру може вжити заходів щодо сховання, спотворення або знищення вищенаведених документів, що суттєво ускладнить забезпечення досягнення завдань кримінального провадження. З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_5 на свідків в рамках даного кримінального провадження.

Щодо можливого незаконного впливу з боку ОСОБА_5 на свідків, то слідчий суддя враховує, що на теперішній час підозра, пред`явлена ОСОБА_5 в тому числі ґрунтується на показаннях свідків. ОСОБА_5 в силу своїх обов`язків має певні зв`язки, використовуючи які з метою уникнення від кримінальної відповідальності може тиснути на свідків та експертів.

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Також слідчий суддя враховує доводи сторони обвинувачення з приводу того, що вказаний ризик підтверджується матеріалами кримінального провадження, які вказують на те, що ОСОБА_5 , будучи організатором вчинення кримінальних правопорушень, систематично надавав вказівки іншим підозрюваним у цьому ж кримінальному провадження, які були направлені на приховання речей і документів, що містять на собі сліди та відомості вчинених кримінальних правопорушень.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках такого кримінального провадження також існує ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваного ОСОБА_5 на свідків в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Вирішуючи питання щодо наявності ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя також враховує, що досудове розслідування триває, не всі необхідні докази на даний час вилучені, можливо в подальшому будуть призначатися експертні дослідження, а ОСОБА_5 , будучи депутатом Одеської обласної ради, має вплив та набутий авторитет серед органів місцевого самоврядування, органів державної влади, а тому наявні підстави вважати, що останній може вдатися до спроб, спрямованих на перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Що стосується посилань сторони обвинувачення на існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість відповідних доводів сторони обвинувачення, так як ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, стороною обвинувачення не надано будь яких доказів того, що є підстави вважати, що на даний час перевіряється обставини, що до скоєння останнім інших кримінальних правопорушень.

6. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Слідчий суддя зазначає, що інкриміновані за обставинами даного кримінального провадження підозрюваному кримінальні правопорушення в обов`язковому порядку вимагають від слідчого судді визначення відповідного розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у випадку якщо слідчий суддя прийде до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (абзац 1 ч. 3 ст. 183 КПК України).

Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, в результаті яких, інкримінованими йому діями, ймовірно було спричинено шкоди на загальну суму 24 588 414, 68 гривень, а також ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя знову ж таки наголошує, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_5 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.

7. Щодо скарги захисника про незаконне затримання підозрюваної ОСОБА_5 , поданої у судовому засіданні.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 було затримано під час воєнного стану, який був введений 24.02.2022 року Указом Президента України № 64/2022.

Особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану визначено положеннями кримінально-процесуального закону, а саме ст. 615 КПК України.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 615 КПК України встановлено, що у разі введення воєнного стану та якщо наявні випадки для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду, визначені статтею 208 цього Кодексу, або виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, - уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати таку особу.

Слідчий суддя акцентує увагу, що необхідними умовами для затримання особи на підставі наведених положень п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України, є: (1) дія на відповідній території правового режиму воєнного стану; (2) наявність визначених підстав для затримання, передбачених ст. 208 КПК України, або ж наявності достатніх підстав припускати, що можлива втеча підозрюваної особи з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Як вище зазначалося, в рамках даного судово-контрольного провадження відносно підозрюваного слідчим суддею був встановлений відповідний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду.

З урахуванням наведених обставин, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, як вони викладені у клопотанні сторони обвинувачення та були повідомлені прокурором в судовому засіданні, зокрема в зв`язку з дією на території України правового режиму воєнного стану та достатності у сторони обвинувачення підстав вважати, що внаслідок повідомлення про підозру ОСОБА_5 може ухилитися від кримінальної відповідальності, шляхом здійснення втечі, слідчий суддя вважає, що затримання підозрюваного в рамках такого кримінального провадження відбулося з дотримання наведених вище положень кримінального процесуального закону.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що сторона захисту додатково може реалізувати своє право на оскарження проведеного затримання підозрюваного у відповідності до вимог ст. 206 КПК України, шляхом подачі відповідної скарги.

8. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_5 відповідного розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як вбачається з наявних у слідчого судді матеріалів, які долучені стороною обвинувачення в обґрунтування поданого клопотання, ОСОБА_5 інкримінується можливе вчинення кримінальних правопорушень, в результаті ймовірного вчинення яких було завдано майнової шкоди на загальну суму 24 588 414, 68 гривень.

Так, згідно п. 3 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, між тим згідно зазначеної статті у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину та покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль для встановлення належного розміру застави. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтований у рішенні про визначення застави і повинен враховувати майновий стан обвинуваченого.

Слідчий суддя враховує, що в контексті рішення ЄСПЛ у справі «Мангурас проти Іспанії», визнано законними та обгрунтованими дії національних судів щодо обрання підозрюваному розміру застави, який значно перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, беручи до уваги особливий характер справи та шкоду завдану кримінальним правопорушенням, та зазначено, що сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обгрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувається.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, враховувати положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановленої шкоди діями підозрюваного у розмірі 24 588 414, 68, а також встановлених ризиків та обставин вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, на думку слідчого судді можливо вважати виключним випадком.

За таких обставин, беручи до уваги ймовірний розмір майнової шкоди, який міг бути спричинений за обставинами даного кримінального провадження (з огляду на інкриміновані підозрюваному дії), а також з огляду на встановленні в судовому засіданні ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід визначити розмір застави у вигляді 9 161 (дев`яти тисяч сто шістдесят одного) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 24 588 124 (двадцять чотири мільйони п`ятсот вісімдесят вісім тисяч сто двадцять чотири) гривні, який на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у випадку її внесення, під загрозою звернення застави в дохід держави, у випадку порушення покладених на нього процесуальних обов`язків. Наведені обставини у своїй сукупності обумовлюють необхідність виходу слідчого судді за межі застави, передбаченої абзацом 2 п. 3 ч. 1 ст. 182 КПК України.

9. Висновки слідчого судді.

Таким чином, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001094 від 24.06.2020 року відносно ОСОБА_7 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 24.06.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 9 161 (дев`яти тисяч сто шістдесят одного) розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 24 588 124 (двадцять чотири мільйони п`ятсот вісімдесят вісім тисяч сто двадцять чотири) гривні.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 строком до 24.06.2023 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_21 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1