ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/268/23 Справа № 691/648/23 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області від 24.05.2023 про повернення скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області від 24.05.2023 скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернуто скаржнику як таку, що не підлягає розгляду в Городищенському районному суді Черкаської області, для подачі до належного суду.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді, скаржник ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення слідчим суддею п. 3 ст. 9 КПК України, ст. 19 Конституції України та ст. 32 КПК України, просить про повернення поданої ним скарги на дії слідчого за належністю до Городищенського районного суду у порядку вимог ст.ст. 19,55 Конституції України, ст. 32 КПК України та прийняття окремої ухвали відносно слідчого судді та направлення даної ухвали до Вищої ради правосуддя через прийняття завідомо незаконної ухвали. Вважає помилковим рішення слідчого судді, що слідчий орган, дії якого він оскаржує, знаходиться на території м. Корсунь-Шевченківського, а тому зі скаргою на дії слідчого він має звертатися до Корсунь Шевченківського суду. Однак кримінальне правопорушення, яке він оскаржує, здійснено на території села Валява, коли його побила група молодих хлопців 20-23 р. та саме у межах юрисдикції Городищенського суду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, 23.05.2023 ОСОБА_6 звернувся до Городищенського районного суду Черкаської області зі скаргою на бездіяльність слідчого, якою просив зобовязати слідчого відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні дані та розпочати досудове розслідування, повідомити номер, за ознаками ст. 257 КК України, прийняти окрему ухвалу щодо незаконних систематичних дій відповідних працівників поліції з вимогою про їх звільнення з посад, включаючи керівника поліції Ярослава Сташківа, розглянути скаргу у терміни передбачені КПК України за його відсутності.

Повертаючи скаргу слідчий суддя виходив з того, що дана скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Згідно пунктів 1, 2 Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 року, № 570, слідчі підрозділи Національної поліції України (далі - слідчі підрозділи) є структурними підрозділами апарату центрального органу управління поліції, її територіальних органів - головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - територіальні (відокремлені) підрозділи поліції), які згідно з кримінальним процесуальним законодавством є органами досудового розслідування, які забезпечують досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції. Слідчими підрозділами є: 1) Головне слідче управління Національної поліції (далі - ГСУ); 2) слідчі управління головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - слідчі управління); 3) слідчі відділи (відділення) територіальних (відокремлених) підрозділів поліції. Таким чином органом досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у ч. 1 ст. 38 КПК України.

Відповідно до наказу Національної поліції України від 18.12.2020 року, № 996 «Про організаційно штатні зміни в Головному управлінні Національної поліції в Черкаській області» відбулися організаційно-штатні зміни у штатах територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області: скорочено всі посади у штатах територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області; затверджено штати районних територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області: Звенигородського районного відділу поліції; Золотоніського районного відділу поліції; Уманського районного управління поліції (до складу якого входить Відділ поліції № 1 Уманського районного управління поліції (м. Жашків); Черкаського районного управління поліції (до складу якого входить Відділ поліції № 1 Черкаського районного управління поліції (м. Канів), Відділ поліції № 2 Черкаського районного управління поліції (м. Сміла). Вказані вище організаційно-штатні зміни уведено в дію з 01.01.2021 року.

Городищенський ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області реорганізовано та сформовано Сектор поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, у структурі якого не передбачено посади слідчих та дізнавачів.

Слідчі та дізнавачі перебувають у складі відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, територіально розташованого у м. Корсунь Шевченківський, Черкаської області на територію якого розповсюджується юрисдикція Корсунь Шевченківського районного суду Черкаської області.

Отже, слідчий суддя правильно вказав, що органом досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у частині 1 статті 38 КПК України та встановив, що скарга ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не підлягає розгляду слідчим суддею Городищенського районного суду Черкаської області, оскільки в межах територіальної юрисдикції суду відсутній орган досудового розслідування.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (див. пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Водночас, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України, про що слідчий суддя вказав у мотивувальній частині оскаржуваної ухвали та роз`яснив у резолютивній її частині.

Відтак, висновки слідчого судді про повернення скарги на бездіяльність слідчого обґрунтовані вимогами Закону.

Посилання скаржника в апеляційній скарзі на порушення слідчим суддею вимог ст. 32 КПК України безпідставні, адже вказана стаття Закону регулює визначення територіальної підсудності кримінальних проваджень після завершення досудового розслідування.

Стосовно прохання скаржника про прийняття окремої ухвали щодо слідчого судді, то воно є необґрунтованим та нічим не підтвердженим й свідчить про необґрунтованість вимог скарги, оскільки незгода особи з постановленим судовим рішенням не є для цього підставою.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга ОСОБА_6 не підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області від 24.05.2023 про повернення скарги на бездіяльність слідчого має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Городищенського районного суду Черкаської області від 24.05.2023 про повернення скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді