Справа № 629/4821/23
Провадження № 1-кс/629/1027/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2023 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000824 від 19.08.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Лозова Харківської області, громадянки України, з середньою освітою, не працюючої, проживаючої в цивільному шлюбі з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючої на утриманні малолітню дитину ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є особою з інвалідністю другої групи з 01.10.2012 (інвалідність з дитинства, безстроково), зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.2 КК України, -

встановив:

Старший слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_6 звернулася до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.2 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 слідчий вказує, що 19.08.2023, приблизно о 09-30 год., ОСОБА_4 разом зі своїм чоловіком ОСОБА_7 прийшовши до будинку раніше знайомої ОСОБА_9 , за адресою: АДРЕСА_2 , де разом з останньою стали вживати спиртні напої, знаходячись в приміщенні кухні вказаного будинку, приблизно о 16-00 год., між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на ґрунті особистих неприязних відносин, виник словесний конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи в результаті раптово виниклого умислу, направленого на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді спричинення тілесних ушкоджень та бажаючи їх настання, взявши зі столу кухонний ніж, нанесла ним один удар в область живота ОСОБА_7 .

Внаслідок нанесеного удару, ОСОБА_4 заподіяла ОСОБА_7 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото - різаного поранення живота з ушкодженням внутрішніх органів, гостру крововтрату, яке є тяжким тілесним ушкодженням, небезпечними для життя в момент заподіяння.

19.08.2023 приблизно о 16-30 год. ОСОБА_7 від отриманого тілесного ушкодження помер на місці події.

19.08.2023 дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000824, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.2 КК України.

19.08.2023 о 23-00 год. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст.208 КПК України (протокол затримання №47/86 від 20.08.2023).

20.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо неї запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, приходжу до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрювана, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрювана може ухилитись від слідства.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрювану ОСОБА_4 , яка свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнала повністю, зазначила, що її цивільний чоловік ОСОБА_7 постійно знущався над нею та її дитиною, завдаючи страждань, і коли вони перебували в стані алкогольного сп`яніння між ними виникла сварка, в ході якої вона не усвідомлюючи значення своїх дій, схопила ножа і не реагуючи на зауваження присутніх, нанесла ОСОБА_7 удар ножем в живіт, після чого, як її чоловік опустився на підлогу вона побігла викликати швидку допомогу, наміру вбивати свого чоловіка вона не хотіла, її захисника ОСОБА_5 , яка заперечувала проти застосування до її підзахисної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила обрати інший, більш м`який - цілодобовий домашній арешт, оскільки остання раніше не судима, має на утриманні малолітню дитину, є особою з інвалідністю 2 групи,прокурора ОСОБА_3 , який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки остання вчинила умисне тяжке кримінальне правопорушення, що спричинило смерть потерпілого, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, встановлення існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України: вірогідність переховування від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, підвищену суспільну небезпечність інкримінованого підозрюваній злочину, вважаю, що застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини, а тому розмір застави підозрюваній ОСОБА_4 не визначає.

При цьому, слідчим суддею враховано, що підозрювана не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч.2 ст.183 КПК України.

Відповідно до ч.9 ст.194 КПК України, так як під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя встановив, що у зв`язку із застосуванням зазначеного запобіжного заходу дитина, яка перебуває на утриманні підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , може залишитися без батьківського піклування, так як батько дитини помер, батьків у ОСОБА_4 немає, бабуся померлого чоловіка має похилий вік, слідчий суддя зобов`язує прокурора в разі неможливості здійснення бабусею обов`язків щодо батьківського піклування, повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та орган опіки та піклування за місцем перебування дитини про факт залишення дитини без батьківського піклування для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дитини. Орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дитини, залишеної без батьківського піклування, інформує слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про місце проживання (перебування) дитини. Після отримання такої інформації слідчий, прокурор невідкладно повідомляє підозрюваного, обвинуваченого про місце проживання (перебування) дитини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000824, задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000824 від 19.08.2023, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою визначити до 17.10.2023.

Зобов`язати прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , у порядку ч.9 ст.194 КПК України, повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та орган опіки та піклування за місцем перебування дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про факт її залишення без батьківського піклування матері - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дитини.

Зобов`язати орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дитини, залишеної без батьківського піклування, інформувати слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про місце проживання (перебування) дитини.

Після отримання такої інформації зобов`язати слідчого, прокурора невідкладно повідомити підозрювану про місце проживання (перебування) дитини.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваній та її захиснику.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1