Справа № 947/2454/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Спеціалізованої екологічної прократури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000313 від 28.09.2022 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сарата Одеської області, громадянки України, із середньою спеціальною освітою, одруженої, маючої на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області, за процесуального керівництва Одеської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000313 від 28.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 209 КК України.

Згідно поданого клопотання, фактичні обставини такого кримінального провадження зводяться до обставин можливого незаконного набуття у приватну власність, а в послідуючому, легалізації земельної ділянки рекреаційного призначення.

Обставини, за яких ймовірно здійснювалися протиправні дії, включаючи їх спосіб, викладені у такому клопотанні.

Встановлені згідно клопотання сторони обвинувачення фактичні обставини призвели до ймовірного заподіяння територіальній громаді шкоди в розмірі вартості земельної ділянки, а саме 1 345 921,52 гривень.

Згідно клопотання та долучених в його обґрунтування матеріалів, 08.08.2023 року про підозру в рамках такого кримінального провадження повідомлено ОСОБА_4 , якій інкриміновано вчинення кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190 КК України, за кваліфікуючими ознаками: пособництво у придбанні права на майно шляхом обману (шахрайстві), вчиненому у особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб;

- ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209 КК України, за кваліфікуючми ознаками: пособництво у розпорядженні майном щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі вчинення правочину з таким майном, якщо ці діяння вчинені особою, яка повинна була знати, що таке майно прямо та повністю одержано злочинним шляхом, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням до слідчого судді і просить обрати відносно підозрюваної нічний домашній арешт, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваної.

В судовому засіданні:

-прокурор вимоги поданного клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити;

-підозрювана та її захисник не заперечували проти задоволення клопотання сторони обвинувачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 08.08.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих їй кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами: відповіддю на запит прокурора від Кароліно-Бугазької сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, в якій зазначено, що від ОСОБА_4 до сільської ради ніяких заяв не надходило, та сільською радою не приймалось рішення щодо передачі земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0284 у приватну власність останній; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 (державний реєстратор), яка підтверджує, що ОСОБА_4 особисто приходила до останньої та підписувала у її присутності Заяву щодо здійснення реєстрації земельної ділянки у приватну власність останньому; протоколом допиту приватного нотаріуса ОСОБА_8 , яка підтверджує, що ОСОБА_4 дійсно приходила до неї для посвідчення довіреності на ім`я ОСОБА_9 щодо уповноваження останнього на подальше укладання договору купівлі-продажу земельної ділянки :02:004:0284; висновком судової почеркознавчої експертизи, згідно якого підписи у «Заяві про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0284» виконані ОСОБА_4 ; висновком експерта судової оціночно-земельної експертизи, згідно якого ринкова вартість земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0284 становить: 1 345 921,52 грн; повідомленням про підозру ОСОБА_4 та іншими доказами, які в сукупності підтверджують обставини кримінального правопорушення та відповідають критерію належності та допустимості.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, з огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209 КК України, з огляду на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у їх вчиненні, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення щодо існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваною ОСОБА_4 на свідка в рамках даного кримінального провадження.

Так, слідчий суддя враховує, що зокрема показаннями свідка у данному кримінальному провадженні на теперішній час у тому числі обґрунтовується пред`явлена ОСОБА_4 підозра. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_4 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит такої особи безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках такого кримінального провадження наявний ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваної ОСОБА_4 на свідка (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Слідчий суддя враховує, що метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_4 в судовому засіданні на даний час не встановлено, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 209 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Спеціалізованої екологічної прократури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000313 від 28.09.2022 року відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 06.10.2023 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , строком до 06.10.2023 року, в межах строку досудового розслідування, обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не здійснювати дії направлені на спілкування зі свідками та експертами по даному кримінальному провадженню;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1