Справа №705/1833/22
1-кп/705/618/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 21.03.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У судовому засіданні прокурор Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , в якому просив суд застосувати щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 днів, з можливістю внесення застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 53680 грн. У разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти, у зв`язку з внесенням ним застави, просив покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України. Клопотання мотивував тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Причетність обвинуваченого до вказаного кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження. Під час судового розгляду даного кримінального провадження ОСОБА_5 востаннє брав участь у судовому засіданні 11.07.2022, після чого у всі судові засідання не з`являвся, про дату судових засідань повідомлений належним чином, та про причини своїх неявок до суду не повідомив. Зазначене свідчить про невиконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, та є підставою застосування відносно нього запобіжного заходу. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватись від суду, з метою подальшого ухилення від кримінальної відповідальності; незаконно впливати на потерпілого та свідків по кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інший злочин.

Потерпілий ОСОБА_4 підтримав клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши подане прокурором клопотання, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.ч. 1 - 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. За змістом пункту 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У частині першій статті 194 КПК України унормовано обов`язок суду під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи, а також за правилами частини першої статті 178 КПК України бере до уваги характер і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів вчинення його саме ОСОБА_5 , покарання, яке може бути призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя обвинуваченого, його зв`язки із суспільством.

У судовому засіданні встановлено, що під час розгляду кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_5 востаннє був присутній у судовому засіданні 11.07.2022. У судові засідання, призначені на 19.10.2022, 19.12.2022, 09.03.2023, обвинувачений не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, у зв`язку з чим ухвалою від 09.03.2023 відносно нього було застосовано примусовий привід в судове засідання, призначене на 10.05.2023. На виконання ухвали суду ОСОБА_5 був доставлений до суду 10.05.2023. Крім того, в провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, який ухвалою від 02.03.2023 переданий суддею ОСОБА_6 для вирішення питання про об`єднання з кримінальним провадженням за ч. 4 ст. 186 КК України. Таким чином, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисних злочинів, що свідчить про систематичність протиправних дій та небажання ставати на шлях виправлення, на виклики до суду не з`являється. Зазначене, а також тяжкість покарання за передбачуваний злочин, позиція щодо невизнання вини та спільне проживання із потерпілим свідчать про безсумнівність існування стосовно обвинуваченого ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які зазначено у клопотанні.

Водночас, на думку суду, ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином фактично дублює ризик переховування від суду.

Вирішуючи вказане питання, суд виходить з того, що КПК України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому звертається увага, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, в якій її переслідують, та міжнародними контактами.

Наведене вище переконує суд, що тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить запобігання наявним ризикам і дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження, тому викладене виправдовує такий ступінь втручання у права й свободи особи, про який йдеться в клопотанні, відтак останнє належить задовольнити.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У даному випадку відсутні обставини, передбачені ч. 4 ст. 183 КПК України, тому суд зобов`язаний визначити розмір застави.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 1 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2684 гривні.

Враховуючи обставини злочину, особу обвинуваченого, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави в сумі, що відповідає двадцяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у грошовому виразі суму 53680 гривень. Крім цього, в разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, слід покласти на обвинуваченого такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, суду; не відлучатися із м. Умань Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 199, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, строк якого відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 .

ОСОБА_5 взяти під варту із зали суду.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 08 липня 2023 року (включно).

Визначити ОСОБА_5 розмір застави двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 53680 гривень, після внесення якої обвинувачений звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на обвинуваченого такі обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора та суду;

-не відлучатися із м. Умань Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу та може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому до відома та направити до установи, в якій обвинувачений утримуватиметься під вартою, для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, прокурором шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1