печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 , захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , процесуального керівника у кримінальному провадженні - ОСОБА_8 ,

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000370 від 09 червня 2022 року ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

19 червня 2023 року старший слідчий в особливо важливих справах Першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , за погодженням із процесуальним керівником у кримінальному провадженні - заступником начальника третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного у межах кримінального провадження № 0000370 від 09 червня 2022 ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання вказано, що слідчий посилається на те, що досудове розслідування неможливо закінчити до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 квітня 2023 року, тобто до 01 листопада 2023 року, оскільки для цього необхідно вчинити низку слідчих та процесуальних дії, з метою повного та всебічного дослідження обставин вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, виявлення обставин, що пом`якшують чи обтяжують покарання, а також встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності інших осіб, причетних до вчиненого злочину. При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_3 не зменшилися та продовжують існувати, а відтак виникла необхідність у продовженні тримання його під вартою, оскільки запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Прокурор у судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити, з підстав наведених у ньому.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказував, що підозра необґрунтована, ризики недоведені, підозрюваний не може перешкоджати проведенню експертиз. Окремо зауважив захисник, що визначений розмір застави у 250 млн грн необґрунтовано завищений, тому просив зменшити його до розмірів у межах, передбачених ст. 182 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 також заперечував у судовому засіданні проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, наголошував, що визначений апеляційним судом розмір застави є непомірним для його підзахисного. ОСОБА_3 характеризується позитивно, одружений, має родину, постійне місце проживання. Адвокат у задоволенні клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою просив відмовити.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні вказував на необґрунтованість підозри і недоведеності ризиків, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Захисник ОСОБА_7 просила визначити розмір застави у межах, передбачених статтею 182 КПК України для тяжких злочинів, посилаючись на те, що річний дохід її підзахисного ОСОБА_3 складає 375 000, 00 грн.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти клопотання зокрема, і проти підозри у цілому. Вказав, що звільнився з посади заступника міністра задля збереження репутації Міністерства.

Заслухавши обґрунтування прокурора, думку сторони захисту, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує тим, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000370 від 09 червня 2022 року за підозрою ОСОБА_3 у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань, вчинене в умовах особливого періоду, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, а також за фактами перевищення службовими особами Міністерства оборони України влади та службових повноважень при укладенні з рядом суб`єктів господарювання під час дії воєнного стану завідомо збиткових для держави договорів (контрактів, угод) про поставку товарів, засобів індивідуального захисту, продуктів харчування для потреб Збройних Сил України по завищеним цінам, низької якості, зі 100% передоплатою, що спричинило тяжкі наслідки, заволодіння та розтрати службовими особами ряду суб`єктів підприємницької діяльності за попередньою змовою з іншими пов`язаними з ними особами шляхом зловживання своїм службовим становищем державними коштами у великих та особливо великих розмірах, а також за фактом перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період службовими особами Міністерства оборони України за попередньою змовою зі службовими особами ряду суб`єктів підприємницької діяльності та іншими особами, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 426-1, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 114-1 КК України.

01 лютого 2023 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 114-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02 лютого 2023 року № 757/4139/23-к до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 150 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 402 600 000, 00 грн, з покладанням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 01 квітня 2023 року включно, застава на рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві не була внесена.

Постановою Заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000370 продовжено до 3-х місяців, тобто до 01 травня 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 27 березня 2023 року № 757/10944/23-к продовжено строк тримання підозрюваного ОСОБА_3 під вартою до 01 травня 2023 року включно та залишено альтернативний запобіжний захід у виді застави з покладеними обов`язками та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02 лютого 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19 квітня 2023 року у справі № 757/14547/23-к строк досудового розслідування у даному кримінальному продовжено до дев`яти місяців, тобто 01 листопада 2023 року.

14 червня 2023 року ухвалою Київського апеляційного суду ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року ОСОБА_10 у справі № 757/16051/23-к, якою продовжено підозрюваному ОСОБА_3 строк тримання під вартою, визначено заставу у розмірі 150 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, скасовано і постановлено нову, якою задоволено частково клопотання слідчого і продовжено строк тримання під вартою до 23 червня 2023 року, визначено розмір застави, який перевищує встановлений ст. 182 КПК України розмір та становить 250 000 000, 00 грн, відмовлено у задоволенні заяв ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , та ОСОБА_20 про взяття ОСОБА_3 на особисту поруку.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до частини третьої ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27 червня 1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що заявлені при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу ризики продовжують існувати, їх обсяг не зменшився.

Так, ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, вчинений в умовах воєнного стану (особливого періоду), за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання за інкримінований злочин, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України.

Крім того, ОСОБА_3 , з метою приховати докази своєї злочинної діяльності, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Вказане є можливим з огляду на тривалу спільну роботу, здійснення ОСОБА_3 керівництва та координацію діяльності структурних підрозділі Міноборони, тісних зв`язків зі службовими особами Міноборони, що також підтверджує наявність ризику, передбаченого пунктом 2 частини першої статті 177 КПК України.

Також, з метою уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_3 , який в силу посади, яку він обіймав, має тісні зв`язки з іншими керівниками та службовими особами Міноборони, може здійснювати вплив як на них, так і на інших осіб, яким можуть бути відомі обставини вчиненого ОСОБА_3 кримінального правопорушення, покази яких мають або матимуть значення для встановлення істини у справі, що в своїй сукупності підтверджує наявність ризику, передбаченого пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України.

Побоюючись реальної міри покарання у виді позбавлення волі на тривалий термін, ОСОБА_3 , перебуваючи на волі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у тому числі ухилятися від органу досудового розслідування та суду, що також підтверджує наявність ризику, передбаченого пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України.

Крім того, ОСОБА_3 перебуваючи на волі може вчинити інше кримінальне правопорушення з метою уникнення кримінальної відповідальності за повідомленою йому підозрою, а тому повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України.

Отже, слідчим суддею встановлено, що у клопотанні і під час судового засідання стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених пунктами 1-5 частини першої статті 177 КПК України, дають підстави для продовження строку тримання під вартою, та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, непов`язаних із триманням під вартою, для запобігання зазначеним ризикам, у тому числі, у вигляді домашнього арешту та особистої поруки. У зв`язку із чим не підлягають задоволенню і клопотання ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_16 , ОСОБА_13 , ОСОБА_24 , ОСОБА_19 , ОСОБА_17 про взяття підозрюваного ОСОБА_3 на особисту поруку.

Також встановлено, що слідчий обґрунтовує своє клопотання такими обставинами, що завершити досудове розслідування до закінчення даного строку неможливо у зв`язку з винятковою складністю кримінального провадження та необхідністю проведення значної кількості слідчих та процесуальних дій, зокрема:

- допиту як свідків працівників Міністерства оборони України з числа співробітників Департаменту державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів, Центрального управління контролю якості, Головне управління майна та ресурсів, Центральне управління розвитку та супроводження матеріального забезпечення Збройних Сил України, Департаменту фінансів;

- допиту як свідків працівників Командування Сил Логістики Збройних Сил України та Командування Сухопутних військ Збройних Сил України;

- допиту як свідків представників іноземних компаній, які постачали товари для потреб Збройних Сил України за укладеними з Міністерством оборони України договорами під час дії правового режиму воєнного стану;

- допиту як свідків співробітників Територіальних центрів контролю якості стосовно прийняття та неприйняття ними речового майна, що постачалось за договорами поставок, укладеними з іноземними постачальниками під час дії правового режиму воєнного стану;

- допиту як свідків радників Заступника Міністра оборони України;

- проведення огляду та аналізу документів і речей, які були вилучені під час проведення обшуків та тимчасових доступів у кримінальному провадженні, вирішити питання про долучення їх до матеріалів кримінального провадження як речових доказів;

- завершення проведення та отримання висновків судово-економічної, військової та судово-товарознавчих експертиз;

- призначення відповідних судових експертиз по вилученим в ході проведення тимчасового доступу зразкам речового майна та засобів індивідуального захисту;

- направлення запитів про міжнародну правову допомогу з попереднім отриманням у порядку, передбаченому КПК України, дозволу суду на проведення слідчої та/або процесуальної дії, яку необхідно виконати в іноземній державі, а також отримання відповідей на них;

- завершення зняття грифів секретності з матеріальних носіїв інформації за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні;

- після завершення зняття грифів секретності з матеріальних носіїв інформації за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, вирішення питання щодо необхідності призначення і проведення експертиз звуко,- та відеозапису;

- виконання інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, необхідність у проведенні яких виникне під час розслідування.

Результати проведення зазначених слідчих та процесуальних дій є суттєвими для повноти встановлення обставин, кола причетних осіб, мотивів і мети вчинення злочину. Зняття грифів секретності з матеріальних носіїв інформації за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій забезпечить можливість використовувати отримані докази при збиранні нових доказів та перевірці вже отриманих. Проведення допитів свідків, судових експертиз, виконання іноземними державами запитів про міжнародну правову допомогу, здійснення інших процесуальних дій з урахуванням розсекречених матеріальних носіїв інформації, надасть змогу деталізувати і встановити всі обставин вчинення злочину, а також виявити інших осіб, причетних до вчинення інкримінованого ОСОБА_3 злочину. У той же час, не проведення вказаних слідчих та процесуальних дій може негативно відобразитись на повноті досудового розслідування та позбавляє орган досудового розслідування об`єктивно і повно встановити всі обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Як вказано у клопотанні, протягом тримісячного строку досудового розслідування вищевказані слідчі (розшукові) та процесуальні дії не виявилось за можливе виконати у зв`язку із складністю кримінального провадження, необхідністю проведення тимчасових доступів до речей та документів, тривалою процедурою зняття грифів секретності з матеріальних носіїв секретної інформації, значною кількістю свідків у кримінальному провадженні, яких необхідно допитати, необхідністю проведення та завершення проведення експертиз, здійснення слідчих і процесуальних дій лише після зняття грифів секретності з матеріальних носіїв секретної інформації, а також з інших об`єктивних причин.

Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_3 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених частиною першою ст. 177 КПК України.

Вивченням особи підозрюваного на даний час встановлено, що він тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає, а відтак доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_3 не допускає тримання його під вартою слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод не має.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_3 , за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру та приходить до висновку про доведеність ризиків.

За таких обставин, клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 підлягає задоволенню, оскільки слідчий суддя також враховує обґрунтованість наведених у клопотанні ризиків та вважає, що для їх запобігання є недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягала сторона захисту.

Крім того, відповідно до частини третьої ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

При визначені розміру застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини інкримінованого діяння, тяжкість кримінальних правопорушень, наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, відомості, які характеризують особу підозрюваного та вважає за можливе зменшити визначений ухвалою слідчого судді розмір застави, розмір якої визначити у сумі 250 000 000, 00 грн, який зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків.

Крім цього, обираючи відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне, відповідно до частини п`ятої ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 19 серпня 2023 року включно.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 19 серпня 2023 року включно, у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000370 від 09 червня 2022 року.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, розмір якої визначити у розмірі 250 000 000, 00 грн, зобов`язавши підозрюваного ОСОБА_3 виконувати процесуальні обов`язки, визначені частиною п`ятою статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві:

р/р № UA1012089

Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві

МФО 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ.

Строк обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 19 серпня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відмовити у задоволенні заяв ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_16 , ОСОБА_13 , ОСОБА_24 , ОСОБА_19 , ОСОБА_17 про взяття підозрюваного ОСОБА_3 на особисту поруку.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1