Справа № 953/6869/22
н/п 1-кс/953/3609/23
"22" травня 2023 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
представника - адвоката ОСОБА_4 ,
Сторона обвинувачення зазначає, що незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які можуть мати доказове значення, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В судовому засіданні прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 просив повернути клопотання про арешт майна на доопрацювання, оскільки у клопотанні не зазначено власників майна.
В судовому засіданні представник Свято-Покровського монастиря Харківської Єпархії Української Православної Церкви, Управління Харківської Єпархії Української Православної Церкви адвокат ОСОБА_4 зазначила, зокрема, що 15.05.2023, при підготовці копій документів для подання заперечень на клопотання про накладення арешту на вилучене майно встановлено, що в державному реєстрі речових прав містяться недостовірні відомості стосовно власника майна, в якому проведено обшук, а саме, власником рахується Свято-Покровський чоловічий монастир Харківської Єпархії УПЦ, замість Управління Харківської Єпархії УПЦ. 16.05.2023 на підставі заяви керівника в Державний реєстр речових прав внесені зміни, та власником приміщення, в якому проведено обшук, стало Управління Харківської Єпархії УПЦ.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171, абз. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання про арешт майна не додано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання щодо підстав і мети арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України.
Однак, в порушення п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, слідчим, прокурором в клопотанні не зазначено власників майна, та не зазначено відповідні документи, що підтверджують право власності на вказане в клопотанні майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном та не додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання в цій частині.
В клопотанні сторони обвинувачення не зазначено власників вказаного майна, фактичних даних щодо адрес фізичних, чи юридичних осіб, які є власниками вказаного майна, переліку таких власників вилученого майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, - судового виклику власників майна для розгляду даного клопотання.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 170-173 КПК України,
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1