Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/274/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія ст. 190 КПК України Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2023 року. Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у кримінальних справах:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому матеріали за апеляційними скаргами прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_9 та захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2023 року, якою стосовно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровоград, громадянина України, не одруженого, працюючого експедитором у ТОВ «Торгівельна дистрибуційна компанія», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

застосовано запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби з 29.05.2023 по 26.07.2023 включно, з покладенням певних обов`язків,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2023 року частково задоволено клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби з 29.05.2023 по 26.07.2023 включно, з покладенням певних обов`язків.

В обґрунтування свого рішення слідчий суддя зазначив, що досудовим слідством ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Також зазначив, що хоча прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У апеляційних скаргах:

- прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді від 29.05.2023 та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді триманням під вартою.

В обґрунтування вимог зазначив, що судом не враховано, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється в умисних діях, які виразилися у злочинній діяльності як активного учасника організованої злочинної групи, із систематичного вчинення умисних дій щодо несанкціонованого втручання в роботу інформаційно-комунікаційних систем, та внаслідок чого, заволодіння чужим майном, а саме, грошовими коштами, шляхом обману (шахрайства), тобто, вчиненні кримінальних правопорушень, що за ступенем тяжкості є особливо тяжкими злочинами, та у разі визнання ОСОБА_8 винуватим, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. Тому, зважаючи на відсутність стійких соціальних зв`язків у вигляді постійного місця роботи, усвідомлюючи міру покарання, яка може бути застосована у разі доведення вини, останній із великою ймовірністю може вчинити спроби для переховування від органів досудового розслідування та суду, маючи можливість у будь-який час залишити межі Кіровоградської області.

Також, ОСОБА_8 , зважаючи на специфіку інкримінованих кримінальних правопорушень та відкриття йому деяких матеріалів досудового розслідування, яке триває, проаналізувавши їх, намагатиметься приховати, спотворити або знищити речі та документи, які ще не використовуються органом досудового розслідування, проте можуть мати значення у кримінальному провадженні.

Із метою реалізації спроб покращення свого становища у кримінальному провадженні та уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_8 спроможний прямо чи опосередковано незаконно впливати на свідків, оскільки відповідно до обов`язків в діяльності організованої групи він здійснював пошук осіб, які б надавали згоду на постійне користування банківськими картками. Перелік таких осіб ще встановлюється, тому підозрюваний, розуміючи ці обставини, неодмінно здійснить спробу впливу на таких свідків, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, укриваючи від слідства дійсні обставини вчинення та підготовки до злочинів.

Крім того, ОСОБА_8 має можливість вчинювати інші подібні кримінальні правопорушення, оскільки на даний час протиправні дії викриті з причин, що не залежали від її волі, у зв`язку із чим остання може вчинити протиправні дії на продовження чи повторення своєї протиправної поведінки.

- захисник підозрюваного ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_11 просить поновити строк на апеляційне оскарження посилаючись на те, що повний текст ухвали було отримано 07.06.2023 вже після спливу строку на апеляційне оскарження. Скасувати ухвалу слідчого судді від 29.05.2023 та ухвалити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

В обґрунтування вимог зазначив, що доказів наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчому судді стороною обвинувачення надано не було. Враховуючи, що окрім наявності підозри прокурор не довів наявність ризиків які повинні доводитися саме доказам, а не припущеннями, не довів неможливість застосування до підозрюваного більш м`якої міри запобіжного заходу, слідчий суддя мала право зобов`язати підозрюваного ОСОБА_8 прибувати за кожною вимогою до уповноваженої особи, а не застосовувати до нього домашній арешт.

Заслухавши доповідача, висновок прокурора, який підтримав свою апеляцію та просив її задовольнити, а апеляційну скаргу захисника залишити без задоволення, підозрюваного та його захисника, які заперечили проти задоволення апеляції прокурора, та просили задовольнити подану адвокатом апеляційну скаргу, дослідивши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, а апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, за таких підстав.

Враховуючи зазначені захисником причини пропуску строку на апеляційне оскарження оскаржуваної ухвали слідчого судді то вони є поважними тому підлягають поновленню.

Частиною 1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя, суд, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, згідно із ст.178 КПК України та зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній особі у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до норм ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України вбачається, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при розгляді клопотання слідчого та обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби не повністю дотримався вказаних вимог кримінально-процесуального закону.

Як вбачається з клопотання ст. слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 , органи досудового слідства вказують на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Просять застосувати запобіжний захід підозрюваного терміном на 60 днів.

Відповідно матеріалів справи в провадженні ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження № 0000735 від 15.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3,4 ст.190, ч.5 ст.361 КК України.

При вирішенні вказаного клопотання слідчим суддею встановлено, що надані слідчим докази свідчать про існування обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, яка дає підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України у об`ємі, як того вимагає закон на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи із критеріїв «розумної підозри», тобто наявності фактів і іншої інформації, яка могла б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_8 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст.190 КК України.

Отже, з врахуванням зазначеного, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного ОСОБА_8 необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у визначений період доби.

Разом з цим, апеляційний суд не погоджується з таким висновком слідчого судді та вважає, що заявлені стороною обвинувачення ризики неможливо усунути при застосуванні такого запобіжного заходу як домашній арешт у визначений період доби.

За встановлених обставин в суді апеляційної інстанції, зважаючи на обставини вчинення інкримінованого кримінального правопорушенняпроти власності громадян, шляхом вчинення шахрайських дій, кількість вчинених епізодів, характер протиправних дій, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 , даних, які характеризують його особу, спосіб життя, сімейний стан, соціальні зв`язки, апеляційний суд приходить до висновку, що в даному випадку запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, не є достатнім для запобігання ризикам, про які зазначає прокурор та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Колегія суддів вважає, що застосування на даний час до підозрюваної запобіжного заходу виключно у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладення обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, стане тією надійною запорукою дотримання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та забезпечить дотримання вимог ст.2 та ч.2 ст.28 КПК України щодо проведення досудового розслідування у розумні строки.

Зазначений запобіжний захід, яким підозрюваному буде заборонено цілодобово залишати житло за місцем проживання, є співмірним з тяжкістю кримінального правопорушення у якому він підозрюється, існуючими ризиками та відповідає викладеним обставинам у цьому кримінальному провадженні.

На переконання апеляційного суду саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_8 процесуальних обов`язків та зможе запобігти наявним ризикам, передбаченим статтею ч.1 177 КПК України.

На підставі викладеного, апеляційний суд приходить до висновку, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а тому вимоги апеляційної скарги прокурора слід задовольнити частково, а в задоволенні апеляційних вимог адвоката слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 183, 376, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_9 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29 травня 2023 року скасувати.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити частково.

Постановити нову ухвалу, якою застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 на строк до 26.07.2023 включно.

Відповідно до ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_8 наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_8 та направити начальнику Кропивницького РУП ГУНП у Кіровоградській області для виконання та постановлення на облік підозрюваного для здійснення контролю.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4