ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/404/23 Справа № 712/8056/23Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 07 серпня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0002578 від 06 серпня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України,

в с т а н о в и в :

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 07 серпня 2023 року у задоволенні клопотання відмовлено.

Застосовано щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002578 від 06 серпня 2023 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою його проживання: АДРЕСА_1 строком на два місяці до 07 жовтня 2023 року включно.

На час дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покладено на підозрюваного наступні обов`язки: не залишати цілодобово місце свого постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 ; не відлучатися за межі м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; у визначений судом час, в період воєнного стану на території України, дозволити підозрюваному ОСОБА_7 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснено підозрюваному, що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Контроль за виконанням підозрюваним запобіжного заходу покладено на Черкаське РУП ГУ НП в Черкаській області.

Ухвала мотивована тим, що ризик втечі ОСОБА_7 чи іншого його ухилення від органу досудового розслідування, не доведено жодним доказом та є припущенням сторони обвинувачення.

Разом з тим, досить високим, за переконанням слідчого судді, є ризик чинення підозрюваним тиску на свідків у кримінальному провадженні, оскільки він знайомий особисто з одним із ним, зокрема, ОСОБА_11 , з метою схилити їх до зміни вже наданих показань чи відмови від показань. Проте вказаний ризик, на думку слідчого судді, може бути мінімізовано менш обтяжливим запобіжним заходом, ніж тримання під вартою.

З огляду на викладене, при обранні конкретного запобіжного заходу до ОСОБА_7 слідчий суддя, врахувавши висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрюваний, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою, прийшов до висновку про те, що прокурором доведено лише один із наведених ризиків, і такий ризик, на думку слідчого судді, може бути мінімізовано менш обтяжливим запобіжним заходом, ніж тримання під вартою, тому в задоволенні клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відмовив.

Водночас, враховуючи дані, які характеризують поведінку підозрюваного під час досудового розслідування, обставини вчинення кримінального правопорушення, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 , подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення вимог кримінального процесуального закону, просив ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 07 серпня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , погодженого з прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скасувати повністю та постановити нову, якою застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 строком на 60 днів.

Мотивація скарги зводиться до того, що інкриміноване ОСОБА_7 кримінальне правопорушення, передбачене ст. 348 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення воді на строк від дев`яти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.

Слідчим суддею при оцінці ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не враховано, що підозрюваний ОСОБА_7 одразу після вчинення інкримінованого йому злочину втік з місця події та лише згодом в ході спеціального оперативного плану «Грім» був затриманий працівниками поліції. Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання винуватим у учиненні даного злочину, ризик його переховування від органів досудового розслідування та суду є реальним та обґрунтованим.

Автор скарги зазначає, що ОСОБА_7 неодноразово притягувався до відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень. В даному випадку як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, у якому він підозрюється, використовував мисливську рушницю, дозволу на придбання якої він не мав. Вказані відомості свідчать про схильність ОСОБА_7 до протиправної поведінки, а отже, наявний і ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

Також підозрюваний повідомив суд, що займається підприємницькою діяльністю та має на утриманні двох дітей. Проте, згідно відомостей з відповідного реєстру, статус ФОП у ОСОБА_7 припинено ще у 2017 році. Згідно інформації з Єдиного реєстру боржників ОСОБА_7 має заборгованість по аліментах, а відповідно до інформації наданої на допиті його колишньою дружиною ОСОБА_12 , останній дійсно має заборгованість зі сплати аліментів, участі у вихованні доньки не приймає, ніде не працює та зловживає алкогольними напоями.

ОСОБА_7 не має постійного місця роботи, міцних соціальних зав`язків та зловживає алкогольними напоями, що додатково вказує на високу вірогідність здійснити спроби переховуватися від органів досудового розслідування, або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Заслухавши доповідь судді, прокурора, який просив задовольнити подану ним апеляційну скаргу, підозрюваного та захисника, які просили залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін, вказуючи при цьому, що даний запобіжний захід забезпечить достатні гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного та, що з часу винесення судом оскаржуваної ухвали ОСОБА_7 не допустив жодного порушення покладених на нього обов`язків, перевіривши матеріали провадження та дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 07 серпня 2023 року постановлена з дотриманням вказаних вимог закону.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ст. 131 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Положення ч. 1 ст. 183 КПК України визначають, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

У відповідності до ч. ч. 1-2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.

Положеннями ч. ч. 1-2 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність у підозрюваного постійного місця роботи, репутацію підозрюваного, майновий стан підозрюваного, наявність судимостей, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційних скарг.

Як вбачається з матеріалів даного клопотання, у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002578 від 06 серпня 2023 року.

Згідно витягу з ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0002578 внесені до вказаного реєстру 06 серпня 2023 року за фабулою: «06 серпня 2023 року до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що 05 серпня 2023 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за місцем проживання на території домоволодіння, розташованого по АДРЕСА_2 , достовірно знаючи, що перед ним працівники правоохоронного органу, маючи умисел на посягання на їх життя, умисно здійснив в бік поліцейських два постріли з мисливської рушниці, в результаті чого заподіяв працівнику БПОП в Черкаській області ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_2 , тілесні ушкодження» - правова кваліфікація ст. 348 КК України.

06 серпня 2023 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України, що випливає з протоколу затримання.

06 серпня 2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України - замах на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

07 серпня 2023 року старший слідчий СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002578 від 06 серпня 2023 року, внесеного до ЄРДР, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 348 КК України.

Причетність ОСОБА_7 , за твердженням досудового розслідування, до вчинення кримінального правопорушення підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слідчий суддя виходив з того, що обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів. В свою чергу наявність ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, зокрема ризик втечі ОСОБА_7 чи іншого його ухилення від органу досудового розслідування, не доведено жодним доказом та було розцінено слідчим суддею як припущенням сторони обвинувачення.

Разом з тим, слідчий суддя вважав, що досить високим залишається ризик чинення підозрюваним тиску на свідків у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_7 знайомий особисто з одним із ним, зокрема, ОСОБА_11 , з метою схилити їх до зміни вже наданих показань чи відмови від показань. Водночас слідчий суддя дійшов правомірного висновку, що вказаний ризик, може бути мінімізовано менш обтяжливим запобіжним заходом, ніж тримання під вартою, врахувавши при цьому той факт, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне та зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а також беручи до уваги висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрюваний, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою і таку презумпцію має спростувати в судовому засіданні прокурор, надаючи відповідні докази, що ним відповідно зроблено не було.

Колегія суддів погоджується з наведеним висновком слідчого судді з огляду на наступне.

Під час розгляду клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, місцевим судом з`ясовано питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого, підстав застосування саме такого запобіжного заходу, підставам передбаченим ст. 177 КПК України.

При цьому, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя встановив, що виключних обставин для тримання ОСОБА_7 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та прокурором в судовому засіданні не доведено.

З урахуванням наведеного, а також даних в їх сукупності про особу підозрюваного, його репутацію, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про можливість застосування щодо ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання строком до 07 жовтня 2023 року та вважає, що такий вид запобіжного заходу буде достатнім для забезпечення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Крім того, для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_7 процесуальних обов`язків в даному кримінальному провадженні, слідчий суддя поклав на нього передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки.

Колегія суддів апеляційного суду в цілому погоджуються з висновками слідчого судді та вважає, що органом досудового розслідування не доведено суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів. Не доведено даних обставин і прокурором під час апеляційного перегляду оскаржуваної ухвали.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя обґрунтовано застосував до ОСОБА_7 саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що в сукупності із встановленими конкретними обставинами кримінального провадження в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини та статті 5 Конвенції.

Слідчий суддя при розгляді клопотання повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує застосування запобіжних заходів, в тому числі і у вигляді тримання під вартою, та дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та належним чином мотивував своє рішення.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що зазначені в апеляційній скарзі прокурора доводи щодо порушення слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону є необґрунтованими, у зв`язку з чим вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала слідчого судді - залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 179, 181, 193, 194, 196, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 , залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 07 серпня 2023 року, залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4