Справа № 740/805/22
Провадження № 1-кс/740/611/23
УХВАЛА

24 травня 2023 року м. Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання слідчого СВ Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_2 про вирішення долі речових доказів, погоджене прокурором Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні від 24 лютого 2021 року № 0000011 за ч. 1 ст. 204 Кримінального кодексу України,

установив:

23.05.2023 до суду надійшло вказане клопотання.

Перевіривши зміст клопотання та матеріали, додані до нього, встановлено таке.

Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК України, у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Так, статтею 171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно із ч. 1 ст. 172 КПК України к лопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Положеннями ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які набрали чинності для України з 11 вересня 1997 року та є частиною національного законодавства відповідно до вимог ст. 9 Конституції України, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Однак, усупереч викладеному, у клопотанні не зазначено відомостей про документи, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження, і ким саме, таким майном, тобто не зазначено хто є власником (володільцем) майна (речових доказів).

Оскільки не вказано власників майна, та/або володільців чи користувачів (в тому числі їх контакти), з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя позбавлений можливості повідомлення власника/володільця/користувача про судовий розгляд та розгляд клопотання у встановлений КПК України строк.

Також у матеріалах клопотання відсутні відомості про отримання сторонами кримінального провадження постанови слідчого про закриття кримінального провадження, і чи оскаржувалася вона будь-ким у встановленому законом порядку, тобто неможливо встановити, чи чинна вона на цей час.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Таким чином, клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, що відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України є підставою для повернення клопотання для усунення недоліків.

Керуючись ст. 100, 171, 172, 395 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_2 про вирішення долі речових доказів, погоджене прокурором Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні від 24 лютого 2021 року № 0000011 за ч. 1 ст. 204 Кримінального кодексу України, повернути для усунення недоліків.

Установити строк для усунення недоліків протягом 72-х годин з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1