Справа № 464/3487/23
пр.№ 1-кс/464/574/23
У Х В А Л А

29 травня 2023 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Львівського РУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000455 від 25.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ ВП №2 Львівського РУП №2 ГУНП у Львівській області, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням до слідчого судді Сихівського районного суду м. Львова про арешт майна. Просить накласти арешт на речі, а саме гаманець чорного кольору, в якому було пенсійне посвідчення, видане на ім`я ОСОБА_5 , грошові кошти в сумі 625 грн., купюрами 500 грн., 100 грн., 20 грн. та 5 грн., банківські картки АТ КБ «Приватбанк» та АТ «Оксі Банк», шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування такими.

Клопотання мотивує тим, що вказані документи мають доказове значення у вказаному кримінальному провадженні.

В судове засідання слідчий не з`явився, заявою до суду справу просить слухати у його відсутності. Клопотання підтримує повністю та просить таке задовольнити.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі, збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Клопотання слідчого в частині накладення арешту на гаманець є достатньо обґрунтованим, таке майно належить ОСОБА_5 та відповідає вимогам ст.171 КПК України. Підстави для відмови у задоволені клопотання в цій частині, передбачені ч.1 ст.173 КПК України, відсутні. Тому, враховуючи вимоги ч. 2 ст.173 КПК України, клопотання про арешт майна в цій частині підлягає до задоволення.

Щодо накладення арешту на пенсійне посвідчення, видане на ім`я ОСОБА_5 , грошові кошти, банківські картки слідчий суддя відмовляє у задоволенні такого, оскільки слідчим не надано достатніх доказів, які б були підставою для накладення арешту на вказане майно.

Керуючись вимогами статей 40, 117, 131, 132, 170, 171 КПК України, -

ухвалив:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на гаманець чорного кольору в якому було пенсійне посвідчення видане на ім`я ОСОБА_5 шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування таким.

У накладенні арешту на пенсійне посвідчення, видане на ім`я ОСОБА_5 , грошові кошти, банківські картки - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1