Справа №:755/5669/23
Провадження №: 1-кс/755/1839/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" червня 2023 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника (в режимі відеоконференції) ОСОБА_4 ,

підозрюваного (в режимі відеоконференції) ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Орлія Севського району, Брянської області, рф, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, одруженого, раніше не судимого, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001600 від 30.04.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и л а :

слідча СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Київ ОСОБА_6 , за погодженням прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулась із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 30.04.2023 приблизно о 12 год 00 хв ОСОБА_5 разом зі своєю дружиною ОСОБА_7 повернулись з ринку додому, що за адресою: АДРЕСА_1 .

Перебуваючи на кухні вищевказаного житла між останніми, на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин, почався словесний конфлікт на побутову тему. Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на позбавлення життя ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на позбавлення життя ОСОБА_7 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та бажаючи настання наслідків у вигляді смерті іншої людини, ОСОБА_5 наблизився до ОСОБА_7 та, схопивши обома руками її шию, почав душити. Від вказаного ОСОБА_7 почала чинити спротив та вкусила ОСОБА_5 за ліву руку. Не зважаючи на вказане, ОСОБА_5 продовжив душити ОСОБА_7 , після чого штовхнув останню на крісло. Після цього ОСОБА_5 знову наблизився до ОСОБА_7 та продовжив душити останню з метою заподіяння смерті, однак вказані протиправні дії до кінця довести не зміг, так як вони припинені свідком ОСОБА_8 .

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_5 потерпілу ОСОБА_7 госпіталізовано до КНП «КМКЛ ШМД» з діагнозом: стан після удушення (асфіксія), де надано вчасну та необхідну медичну допомогу та врятовано життя.

30.04.2023 ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України та на підставі зібраних доказів 30.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Підставою для повідомлення ОСОБА_5 про підозру у скоєнні зазначеного кримінального правопорушення стала наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: рапортом від 10.07.2022, рапортом від 30.04.2023, довідка КНП «КМКЛШМД» № 388, протокол огляду місця події від 30.04.2023, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 01.05.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.04.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.04.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 30.04.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 01.05.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 01.05.2023, слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_8 від 01.05.2023, речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

02.05.2023 слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

28.06.2023 закінчується строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , однак на даний час досудове розслідування завершити неможливо у зв`язку з необхідністю завершення проведення призначених експертиз та необхідністю виконання інших слідчий та процесуальних дій.

На даний час існують ризики, передбачені п. 1, 3, 4?5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В свою чергу, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Тому, враховуючи перелічені ризики, саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З моменту обрання судом до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що обрання до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків). Таким чином, ризики, які існували на час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не зменшилися, що свідчить про необхідність продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою до трьох місяців.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 встановлено до 28.06.2023, а постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва від 22.06.2023 строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, тобто до 30.07.2023.

Однак, завершити досудове розслідування 2-ох місячний строк не представляється можливим, оскільки у кримінальному провадженні необхідно отримати висновок судово-медичної експертизи Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз (за постановою про призначення судово-медичної експертизи від 12.06.2023); отримати висновок судової амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи (за постановою про призначення судової амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи від 08.06.2023); провести інші слідчі та процесуальні дії з метою встановлення обставин вчинених кримінальних правопорушень; провести ознайомлення підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 290 КПК України, з матеріалами кримінального провадження; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 не зменшились, також необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій з метою встановлення обставин вчинених кримінальних правопорушень, отримати висновки експертів та ознайомити підозрюваного та захисника з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України. Зауважив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке за ступенем тяжкості відноситься до особливо тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до 15 років позбавлення волі, кримінальне правопорушення вчинено до дружинин з якої він проживав у одному помешканні.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки воно є формальним; тиску на потерпілу підозрюваний не чинить; є окреме місце проживання для ОСОБА_5 , просить зважити на стан здоров`я підозрюваного, що він наразі перебуває у медичному закладі, у нього кровотеча, проводяться медичні заходи, які не можуть бути проведені в СІЗО; він є людиною похилого віку; потерпіла до підозрюваного ОСОБА_5 претензій не має; ризики не обґрунтовані. Заявила клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 на домашній арешт, окрім цього просила допитати свідка ОСОБА_12 , яка є донькою підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав клопотання захисника про зміну йому запобіжного заходу. Додатково пояснив, що вони з жінкою посварились, він не душив її, до дружини завжди ставився добре, любить усіх членів своєї сім`ї, просив зважити на його вік, що йому 72 роки, з дружиною прожили в шлюбі близько 50 років; багато що терпів і не ображав її.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 показала, що вона є донькою підозрюваного ОСОБА_5 та потерпілої, її батько є дуже терплячою людиною; коли мама була в лікарні останній був з нею, він завжди приходить на допомогу, раніше не піднімав руку, однак на фоні того, що батько є за національністю росіянином, почались сварки, оскільки мати його ображала, а останній на цьому фоні вживав алкогольні напої. Батько не несе загрози суспільству. Щодо зміни запобіжного заходу зазначила, що рідний брат батька може надати житло для перебування під домашнім арештом.

Слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 30 квітня 2023 року відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер 0001600.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчою виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

30 квітня 2023 року о 15 год 40 хв - ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

30 квітня 2023 року - ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

02 травня 2023 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави по 28 червня 2023 року включно.

10 червня 2023 року постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_13 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001600 від 30.06.2023 продовжено до трьох місяців.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Положеннями ч. 3 ст. 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Аналізуючи вказані фактори у цьому провадженні слідча суддя ураховує, що застосування (його продовження) будь-якого запобіжного заходу першочергово передбачає наявність обґрунтованої підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

У судовому засіданні, на думку слідчої судді, підтвердилась встановлена при застосуванні запобіжного заходу наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, наявними у справі доказами, зокрема копіями: протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 30 квітня 2023 року, протоколу допиту потерпілої від 01.05.2023, довідки з КМКЛШМД, протоколу огляду місця події від 30 квітня 2023 року, протоколів допиту свідків від 30.04.2023, протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 від 30.04.2023, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановила.

Разом з тим, прокурор у судовому засіданні звертав увагу на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі та будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування і суду та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_5 , оскільки він підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до особливо тяжких злочинів та за який передбачено покарання до 15 років позбавлення волі.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, буде незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх, з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_5 вплинути на свідків та потерпілу, слідча суддя враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Водночас слідча суддя критично ставиться до ризиків перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення, передбачених п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки дані вказівки є формальними та не підтверджуються жодними матеріалами, долученими до клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочинів, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він пенсіонер, проживає у м. Києві, раніше не судимий.

Разом з тим, вирішуючи питання про наявність підстав для продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Також при розгляді даного клопотання слідча суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Відповідно до ч. 5 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Між тим клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень прокурора про наявність у підозрюваного наміру переховуватись та перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Слідча суддя звертає увагу на те, що долучені до клопотання докази підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, проте не свідчать про обґрунтованість ризиків вказаних у клопотанні, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

За наведених обставин, враховуючи вік підозрюваного, що він є пенсіонером, раніше не судимий, його стан здоров`я, те, що він наразі перебуває у медичному закладі, беручи до уваги довідку Міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги № 26 від 26.06.2023, з якої вбачається, що ОСОБА_5 з 20.06.2023 по теперішній час перебуває в КНП «КМКЛШМД» з діагнозом: рак товстої кишки, з рекомендацією останньому проходити лікування в умовах хірургічного стаціонару; зважаючи на те, що наявна можливість підозрюваному ОСОБА_5 перебувати за місцем проживання його брата, тим самим не допустивши спілкування останнього з потерпілою, слідча суддя дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, та задоволення клопотанням захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 з тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 .

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри та може забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.

Разом з тим, відповідно до положень ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Крім того, слідча суддя враховує те, що для завершення досудового розслідування необхідно провести ряд процесуальних дій, а саме: отримати висновок судово-медичної експертизи Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз (за постановою про призначення судово-медичної експертизи від 12.06.2023); отримати висновок судової амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи (за постановою про призначення судової амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи від 08.06.2023); провести інші слідчі та процесуальні дії з метою встановлення обставин вчинених кримінальних правопорушень; провести ознайомлення підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. 290 КПК України, з матеріалами кримінального провадження; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. 176-179, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :

у задоволенні клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 з тримання під вартою на домашній арешт - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв наступного дня до 30 липня 2023 року включно у межах строку досудового розслідування, за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв, крім випадків необхідності звернення за медичною допомогою.

ОСОБА_5 повинно негайно бути звільнено з-під варти в залі суду та доставлено до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 до 30 липня 2023 року включно, такі обов`язки:

не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;

повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

утримуватись від спілкування з потерпілою ОСОБА_7 та свідками в даному кримінальному провадженні.

На період дії воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчої судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 08 год 45 хв 30 червня 2023 року.

Слідча суддя: ОСОБА_1