Єдиний унікальний номер судової справи 712/9542/23
Провадження №1-кс/712/4388/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси справу за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

07.09.2023 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла вказана вище скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області, у якій просить зобов`язати уповноважених осіб вказаного управління поліції вчинити дію, передбачену ст. 214 КПК України, а саме внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за її заявою № 1192 від 30.05.2023 про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами Медведівської сільської ради щодо розпорядження земельними ділянками по фактах, викладених у даній заяві.

Як зазначила ОСОБА_3 у скарзі, 20.05.2023 вона звернулася до Черкаської обласної прокуратури із заявою щодо можливих неправомірних дій Медведівського сільського голови ОСОБА_4 при вирішенні питання щодо розпорядження земельними ділянками. В подальшому вказану заяву з додатками було переадресовано в Черкаську окружну прокуратуру, Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області, ВПД № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області.

20.07.2023 була направлена ще одна заява про можливе вчинення кримінального правопорушення по 12 епізодах, пов`язаних із підробленням документів при прийняті рішень про розпорядження земельними ділянками територіальної громади.

10.08.2023 ОСОБА_3 у Черкаському районному управлінні поліції ГУНП в Черкаській області надали наручно Довідку про результати розгляду звернення гр. ОСОБА_3 (№ 22744 від 05.06.2023), якою повідомили, що її звернення повторне оскільки таке саме звернення зареєстроване в ЄО ВПД № 2 Черкаського РУП за № 1192 від 30.05.2023, а тому повторно звернення громадян не розглядаються.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 так і не отримала інформацію про результати свого звернення, було направлено адвокатський запит про надання:

- копії Довідки про результати розгляду звернення ОСОБА_3 , яке зареєстровано в ВПД №2 Черкаського РУП за № 1192 від 30.05.2023 або іншого документу, яким вирішено по суті вищезазначене звернення;

- інформацію, яким чином було проінформовано ОСОБА_3 про результати розгляду її звернення з доказами здійснення такого інформування.

31.08.2023 отримано відповідь на адвокатський запит, яким надано копію довідок № 758 та № 1192 та інші матеріали перевірки, згідно яких орган досудового розслідування не вбачає ознак кримінального правопорушення. При цьому не надано інформацію, яким чином заявниця була повідомлена про результати розгляду її заяви, а копії наданих документів не належної якості (більшість тексту не можливо прочитати).

Заявниця зазначила, що орган досудового розслідування без належного обгрунтування був зроблений висновок про відсутність складу кримінального правопорушення, оскільки розслідування не велося, а лише обмежившись відібранням пояснень. Під час перевірки даних, зазначених у заяві, органом досудового розслідування не були в повному обсязі перевірені обставини, які були зазначені у повідомленні про вчинення кримінального правопорушення та в її поясненнях.

На думку ОСОБА_3 , існує дві підстави для звернення до правоохоронних органів, це: порушення Закону України «Про запобігання корупції»; а також підроблення документів щодо розпорядження земельними ділянками територіальної громади, що становить склад кримінального правопорушення. По першій підставі надана відповідь про наявність складу адміністративного правопорушення до відповідальності за яким ОСОБА_4 притягується, хоча за наявним протоколом про адміністративне правопорушення по справі № 708/617/23, передбачена інша об`єктивна сторона (зовсім інші епізоди), а не описані у заяві (справа № 708/617/23 перебуває на розгляді в Черкаському апеляційному суді ). По другій підставі не вчинено необхідних дій. Так, орган досудового розслідування не витребував оригіналів спірних документів, не забезпечив проведення почеркознавчої експертизи, не з`ясував у об`єктивних джерел місцеперебування депутата ОСОБА_5 під час прийняття спірних рішень.

ОСОБА_3 зазначає, що у заяві від 20.07.2023 наведені факти та долучені копії документів, які підтверджують подальше підроблення документів. Зокрема, але не виключно, на 11 сесії Медведівської сільської ради розглянуто 99 питань, з яких при розгляді питань № 1-28, 31-40, 66-77, 79-88, 90-97, 99 депутат ОСОБА_5 була відсутня (всього при розгляді 69 питань не брала участі про що зазначено в протоколах), однак навпроти прізвища ОСОБА_5 стоять підписи, які всі візуально між собою не схожі. Єдиним належним та допустимим доказом підтвердження чи спростування факту належності підпису депутату ОСОБА_5 є почеркознавча експертиза, яка не була ініційована та не проведена органом досудового розслідування. Також наявні протоколи голосування, які містять випадки виправлення результатів голосування (№№ 29, 30, 78, 89, 98) якраз по тих питаннях де не вистачало голосів для прийняття рішення.

Заявниця вказала, щ обула переконана, що орган досудового розслідування вніс відомості про кримінальне правопорушення, оскільки здійснювалися слідчі дії: бралися показання як її, так і депутата ОСОБА_5 .

Довідка за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 фактично була отримала 31.08.2023.

Отже, зважаючи на викладене, заявниця звернулася до слідчого судді з даною скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Черкаського РУП та просить зобов`язати внести відомості по її заяві до ЄРДР, у порядку ст. 214 КПК України.

До скарги ОСОБА_3 надані копії : її заяв від 20.05.2023, 20.07.2023 до Черкаської обласної прокуратури; відомості про голосування депутатів Медведівської сільської ради; довідка від 28.06.2023 про нерозгляд звернення через його повторність (№ 22744 від 05.06.2023) та матеріалів ВПД №2 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області № 758 проведеної перевірки по факту звернення, зареєстрованого за № 1192 від 30.05.2023.

У судове засідання учасники процесу не з`явилися, хоча у встановленому законодавством порядку повідомлялися про час і місце судового засідання.

Адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , надав до суду заяву про розгляд справи без їх участі, вимоги по скарзі підтримав і просив задовольнити.

Прокурор та уповноважена особа Черкаського РУП ГУ НА в Черкаській області у судове засідання не з`явилися. Будь-яких заяв, клопотань, заперечень проти скарги до суду не надали.

Кримінальний процесуальний кодекс однаково зобов`язує усіх учасників кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, Кримінального процесуального кодексу, вимог інших актів законодавства.

Так, статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень ч.2, 3 ст. 306 КПК України скарги на бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються слідчим суддею за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, слідчого, дізнавача чи прокурора, бездіяльність яких оскаржується, не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи це, а також неповідомлення слідчим, прокурором причин неявки, з метою дотримання встановленого строку для розгляду справи даної категорії, слідчий суддя вважає можливим провести судове засідання без участі не з`явившихся учасників процесу та без фіксації судового засідання за допомогою технічних засобів, що відповідає ч.4 ст. 107 КПК України.

Перевіривши матеріали скарги, враховуючи клопотання представника заявниці, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,…- заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Кримінальний Кодекс має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (частина 2 статті 1 КК).

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частина 1 статті 11 КК).

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК).

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 1 статті 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК).

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій.

Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про:

1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4, 5 частини 5 статті 214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Вказана вище інформація необхідна для :

1) визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення,

2) можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що:

1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу;

2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником,

3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення,

то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: "... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...".

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до:

1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу

2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень;

3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях;

4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також

5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище в ухвалі.

Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (наприклад, ухвали від 02.09.2020 у справі № 991/6129/20, від 29.09.2020 у справі № 991/7770/20, від 30.09.2020 у справі № 760/10571/19, від 23.11.2020 у справі № 991/9397/20, від 23.11.2020 у справі № 991/9399/20, від 11.01.2021 у справі № 991/10390/20, від 16.01.2021 у справі № 991/8047/20, від 02.02.2021 у справі № 991/106/21, від 04.03.2021 у справі № 991/672/21, від 04.03.2021 у справі № 991/664/21, від 24.03.2021 у справі № 991/1653/21, від 14.04.2021 у справі № 991/2279/21, від 27.05.2021 у справі № 991/2500/21 тощо).

Вивчивши матеріали по даній скарзі, слідчий суддя приходить до висновку, що в них викладені обставини, які свідчать про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку потребують перевірки засобами кримінального процесу; характер ймовірно вчиненого кримінального правопорушення ініціатором повідомлення конкретно зазначений, визначена правова кваліфікація і можливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшла висновку, що уповноважена особа поліції не виконала обов`язок, передбачений ст. 214 КПК України, тому наявні підстави для зобов`язання внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 , зареєстрованої ВПД №2 Черкаського РУП за № 1192 від 30.05.2023.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214, 303-306, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 , зареєстрованої ВПД №2 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області за № 1192 від 30.05.2023, та надати заявниці витяг з ЄРДР і розпочати досудове розслідування.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1