ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/713/23 Доповідач - ОСОБА_1
Справа № 630/506/23 Слідчий суддя - ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Люботинського районного суду Харківської області від 25.05.2023 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 , який дії в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Люботинського районного суду Харківської області від 25.05.2023 відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 , який дії в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Не погодившись з вказаною ухвалою, представник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати, постановити нову, якою зобов`язати службову особу, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, внести відповідні відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України за заявою ОСОБА_6 від 24.04.2023 та розпочати досудове розслідування.

Мотивуючи доводи апеляційної скарги представник заявника зазначає, що ухвала слідчого судді необґрунтована, незаконна, винесена з порушенням норм КПК України.

Представник заявника вважає, що відмляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя об`єктивно не з`ясував обставини справи, не дослідив обставин, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого рішення, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання, за наявності лише загальних вимог до заяв чи повідомлень про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог статті 214 КПК України.

За вказаних обставин, представник заявника - адвокат ОСОБА_7 вважає, що слідчий суддя допустив неповноту судового розгляду, яка перешкодила ухвалити законне та обґрунтоване рішення, що відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 409 КПК України є підставою для скасування судового рішення.

Повідомлені належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги, учасники провадження до суду апеляційної інстанції не прибули, від адвоката ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд справи без його участі, та участі ОСОБА_6 .

Відповідно до вимог частини 4 статті 405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

З матеріалів перевірки № 2376 від 12.05.2023 за повідомленням від оператора «102» вбачається, що 12.05.2023 ОСОБА_6 звернувся до ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області із заявою про скоєння його дружиною ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України. Відповідно до якої просив розпочати досудове розслідування кримінального правопорушення.

Зі змісту заяви ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що він перебуваючи в шлюбі з ОСОБА_9 , яка зареєстрована як ФОП, вели спільну підприємницьку діяльність на торгівельному майданчику « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1, розташованого в порядку «П», під номером НОМЕР_1, загальною площею 42.27 кв.м.

На вказаній території вони зберігали товар, придбаний за спільні кошти, оскільки його реалізацію вони здійснювали сумісно.

В подальшому, на початку 2023 року ОСОБА_9 вирішила розлучитися з ОСОБА_6 та подала до Ленінського районного суду м. Харкова позови про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя.

Однак, 20.03.2023, 24.03.2023 та 27.03.2023 ОСОБА_9 здійснила таємне викрадення майна, яке перебувало в середині торгівельного майданчику «Лоск», яке є спільним майном подружжя та станом на сьогодні не є розподіленим у судовому порядку.

За наслідками проведеної ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області перевірки фактів, викладених у заяві ОСОБА_6 від 12.05.2023 було встановлено, що дана подія відноситься до цивільно-правових відносин, суперечки по розподілу майна між колишнім подружжям вирішуються у судовому порядку.

Про результати перевірки заявника повідомлено листом начальника ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області від 05.06.2023 за № 2933/119-94/01/20-2023.

Відмовляючи у задоволенні скарги представника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 , слідчий суддя виходив з того, що з поданої заяви ОСОБА_6 від 24.04.2023 вбачається, що його дружина ОСОБА_9 , яка зареєстрована як ФОП « ОСОБА_9 » ймовірно на свій розсуд розпорядилася майном, яке перебувало в належному їй торгівельному павільйоні, та в якому вона, за твердженням заявника, вела з ним спільну підприємницьку діяльність. На теперішній час ОСОБА_9 звернулася до суду з позовами про розірвання шлюбу та розподіл спільного майна подружжя.

Слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_10 не є повідомленням про кримінальне правопорушення, оскільки не містить необхідних фактичних даних про вчинення кримінального правопорушення, а фактично свідчить, що між сторонами виник цивільно-правовий спір щодо розподілу спільного майна подружжя.

З таким висновком слідчого судді погоджується й суд апеляційної інстанції, виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ж ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про кримінальне правопорушення, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, в силу вимог частин 1 та 2 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28.05.1985, одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

У зв`язку з наведеним, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення скарги представника заявника на бездіяльність посадових осіб ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, оскільки в ході судового розгляду встановлено, що між сторонами складись цивільно-правові відносини, щодо користування та поділу спільного майна подружжя, і в даному кримінальному провадженні відсутні ознаки злочину, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Зважаючи на викладене, доводи апеляційної скарги, що оскаржувана ухвала слідчого суді винесена з порушенням вимог КПК України, суд апеляційної інстанції вважає неспроможними та такими, що не заслуговують на увагу.

З огляду на викладене, оскаржувана ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги колегія суддів не вбачає, у зв`язку з чим, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 303, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Люботинського районного суду Харківської області від 25.05.2023- залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: