печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві судове провадження за клопотанням захисника підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000620 від 07.12.2022 ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу,

ВСТАНОВИВ:

31 травня 2023 року захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду із вказаним клопотанням, у якому просив змінити запобіжний захід його підзахисному з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час доби у межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000620 від 07 грудня 2022 року та врахувати частину п`яту статті 182 КПК України, якою передбачено розмір застави від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування поданого клопотання адвокат вказав, що 26 травня 2023 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 до 24 липня 2023 року із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 800 000, 00 грн, для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. Разом з тим, слідчим суддею не встановлено вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення - будь-яких належних чи допустимих доказів передачі чи отримання неправомірної вигоди безпосередньо ОСОБА_7 від будь-яких осіб стороною обвинувачення ні суду, ні стороні захисту не надано, не обґрунтовано визначення розміру застави у сумі 800 000, 00 грн, який є занадто суворим запобіжним заходом і розходиться із практикою ЄСПЛ та практикою України і є непомірно великою для підзахисного. Окрім цього, слідчим суддею під час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу не враховано, що на даний час не існує жодних ризиків, які б унеможливлювали належну процесуальну поведінку підозрюваного. До того ж, на утриманні перебуває мати похилого віку (пенсіонерка), яка проживає одна та не працює, оскільки має хронічні захворювання, що вимагає постійних фінансових витрат, у зв`язку із постійним медикаментозним лікуванням, які повністю покривалися ОСОБА_6 , сам підозрюваний перебуває на стаціонарному лікуванні і потребує лікування препаратами, використання яких заборонено в умовах тримання слідчого ізолятора. У підзахисного відсутні будь-які можливості безпосередньо або опосередковано погрожувати або впливати на свідків чи інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, які контактували з ним. Він утримує хвору матір, має місце постійного проживання та позитивно характеризується, хворіє і потребу у зв`язку із цим особливого медикаментозного лікування, офіційно працевлаштований, позитивно характеризується за місцем роботи, до кримінальної чи дисциплінарної відповідальності не притягувався.

Захисники підозрюваного - ОСОБА_4 і ОСОБА_5 вимоги клопотання підтримали і просили задовольнити, наголошуючи, що підозра необґрунтована, ризики - недоведені. Крім того, вказали, що підзахисний не працює на Митниці і тому відсутній ризик знищення або спотворення речових доказів.

Підозрюваний ОСОБА_8 , будучи присутнім у судовому засіданні, клопотання свого захисника підтримав, просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на його необґрунтованість.

Слідчий суддя, заслухавши обґрунтування сторони захисту, думку представника обвинувачення, вивчивши матеріали поданого клопотання, приходить до наступного висновку.

Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000620 від 07 грудня 2022 року за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_6 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою ст. 368 КК України.

31 березня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 01 квітня 2023 року відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 27 травня 2023 року включно, з визначенням застави в розмірі 805 200, 00 грн.

Постановою заступника Генерального прокурора від 25 травня 2023 року строк досудового розслідування у кримінальному проваджені № 0000620 від 07 грудня 2022 року продовжено до трьох місяців, тобто до 30 червня 2023 року.

26 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ухвалою продовжив строк тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою до 24 липня 2023 року включно із альтернативою застави у розмірі 800 000, 00 грн.

Положеннями частини першої ст. 201 КПК України визначено що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Приписи статті 176 КПК України передбачають такі запобіжні заходи: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до частини першої статті 176 КПК України застава віднесена до запобіжних заходів, які, в свою чергу включені до заходів забезпечення кримінального провадження.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного (обвинуваченого) та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

На підставі викладеного, враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку, що вимоги клопотання слід задовольнити частково.

Частинами першою-третьою статті 182 КПК України передбачено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

При розгляді клопотання підозрюваного про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання. Такий висновок узгоджується з положеннями частини п`ятої статті 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

Враховуючи наведені у клопотанні доводи сторони захисту, те, що наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання, не встановлені, суд приходить до висновку, що вид застосованого запобіжного заходу не підлягає зміні на даному етапі та за наведеного обґрунтування, але доцільно змінити розмір альтернативного запобіжного заходу, а саме зменшення суми застави з 800 000, 00 грн до 400 000, 00 грн, оскільки, на переконання слідчого судді, визначений розмір застави у такій сумі у достатній мірі гарантуватиме та забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 1-35, 106, 107, 176, 177, 182, 194, 201, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Зменшити розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_6 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.05.2023 у справі № 757/21426/23-к.

Визначити новий розмір застави в розмірі 400 000,00 грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві:

р/р № UA1012089

Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві

МФО 820172

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки, зобов`язавши прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та роботи;

- не відлучатись із Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, а саме ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та з заявником ОСОБА_11 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 24 липня 2023 року включно.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1