Справа № 750/6875/23
Провадження № 1-кс/750/2575/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2023 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові клопотання слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Чернігові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Куликівка Чернігівської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживав за адресою: АДРЕСА_2 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, -

в с т а н о в и в:

13.05.2023 слідчий П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Чернігові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Чернігівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 .

У судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив задовольнити з наведених у ньому підстав. Слідчий підтримав клопотання.

Підозрюваний і його захисник у судовому засіданні вказали на необґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, оскільки в ході досудового розслідування не перевірено причини залишення ОСОБА_6 місця служби, не досліджено його показання, в тому числі щодо примусу залишення місця служби з боку командира. Також захисник вказала на необґрунтованість заявлених у клопотанні ризиків. Просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.

П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м. Чернігові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000130 від 07.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, складено 29.09.2022 та цього ж дня відповідно до вимог ст. 278 КПК України направлено за місцем його фактичного проживання (АДРЕСА_2 ) та за місцем проходження ним військової служби.

Постановою слідчого від 29.09.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук у зв`язку з переховуванням від досудового слідства та суду.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 11.05.2023 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_6 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

12.05.2023 о 10 год. 30 хв. ОСОБА_6 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

13.05.2023 ОСОБА_6 особисто вручено повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Підозрюваний і його захисник заперечили обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені. Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення. Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

На думку слідчого судді, досліджені у судовому засіданні докази є достатніми для твердження, що підозра ОСОБА_6 в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, є обґрунтованою, зокрема підтверджується протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які підтвердили факт самовільного залишення ОСОБА_6 місця служби; матеріалами службового розслідування, проведеного військовою частиною НОМЕР_1 . Сам підозрюваний у судовому засіданні визнав факт залишення місця служби, посилаючись на погрози командира, які не доведені та про які він особисто не повідомляв ні військовому керівництву, ні до правоохоронних органів протягом понад десятимісячний строк.

Відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

З матеріалів кримінального провадження і доводів прокурора в судовому засіданні вбачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги характер вчиненого протиправного діяння, яке пов`язане з самовільним залишенням місця служби військовослужбовцем, що вчинено в умовах воєнного стану, його тяжкість, дію на даний час воєнного стану; враховано дані про особу підозрюваного, його вік, сімейний і матеріальний стан, у тому числі прийнято до уваги, що мати підозрюваного є особою з другою групою інвалідності та їй протипоказана важка праця. Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, в тому числі враховано, що він самовільно залишив місце служби у червні 2022 року та з вересня 2022 року, будучи повідомлений про підозру в учиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, переховувався від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим оголошено його розшук; будучи мобілізованим в умовах воєнного стану, був відсутній за місцем проходження військової служби понад десять місяців. Підозрюваний може незаконно впливати на свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , спільно з якими проходив військову службу та показання яких суперечать його захисній версії, з метою зміни ними показань на свою користь. ОСОБА_6 може іншим чином перешкодити кримінальному провадженню шляхом створення штучних доказів та підбурювання осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих показань на підтвердження своєї захисної версії вчиненого діяння, яка не узгоджується з дослідженими у судовому засіданні доказами. Підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки, будучи військовослужбовцем, продовжує вчинення даного кримінального правопорушення, не повернувшись до місця служби, а також, у випадку повернення до військової частини може знову в подальшому залишити місце служби.

Захисник підозрюваного посилалася на необґрунтованість вказаних у клопотанні ризиків. Разом з тим, ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій; кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Таким чином, у судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому з урахуванням положень ч. 8 ст. 176 КПК України клопотання слід задовольнити, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.06.2023. Зважаючи на зміст ч. 8 ст. 176 КПК України, застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, як про це просили підозрюваний і його захисник, є неможливим.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, зважаючи на дію воєнного стану та те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, відсутні підстави для визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 183, 193, 194, 196 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою необхідно рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 10 год. 30 хв. 12 травня 2023 року.

Строк закінчення дії ухвали 06 червня 2023 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1