Провадження №1-кс/127/6829/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницької області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000844 від 13.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницької області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділенням відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000844 від 13.06.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_6 близько о 19:00 год. 13.06.2023 року, знаходячись на території кладовища «Підлісне», розташованого по вул. Анастасії Медвідь 2 у м. Вінниця, а саме: 37 квартал 1 ряд 35 місце, маючи корисливий умисел, направлений на незаконне заволодіння металевим бюстом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки, демонструючи зверхнє ставлення до принципів суспільної моралі та до місця поховання тіл померлих, умисно, з корисливих мотивів здійснив наругу над могилою померлого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка відповідно до ст. 2 Закону України «Про поховання та похоронну справу» виразилася у самовільному пошкодженні надмогильної споруди, а саме: демонтажу за допомогою фізичної сили металевого бюсту, із зображенням чоловіка. Після цього викраденою з вказаної могили металевою головою він розпорядився на власний розсуд, чим спричинив матеріальної шкоди ОСОБА_8 .

Відповідно до ст. 208 КПК України, 13.06.2023 о 20:54 год., затриманий ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Вінниця, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, українця, громадянин України, раніше засуджувався: -24.03.2014 Іллінецьким районним судом м. Іллінці Вінницької області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки, в силу ст. 75 КК України звільнено з іспитовим строком на 3 роки та йому 14.06.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України; протоколом огляду місця події від 13.06.2023; протоколом огляду місця події від 13.06.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколм пред`явлення для впізнання від 13.06.2023 року; повідомленням про підозру ОСОБА_6 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 є наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин;

- незаконно впливати на свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_6 розуміючи те, що він вчинив умисний тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 7 років, з метою ухилення від відповідальності за вчинене може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, а також маючи анкетні дані свідків у кримінальному провадженні незаконно впливати на них з метою зміни їх показів.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

-особисте зобов`язання, є недостатньо дієвим запобіжним заходом, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та міру можливого покарання, особу підозрюваного, його репутацію та соціальні зв`язки;

-домашній арешт, є недостатньо суворим запобіжним заходом, а також враховуючи те що наразі у підозрюваного відсутнє постійне місце проживання що унеможливлює даний запобіжний захід.

Всі вищевказані обставини, у своїй сукупності свідчать про те, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 , в рамках даного кримінального провадження, є недоцільним та малоефективним, оскільки вони не можуть запобігти наявним ризикам, тому слідчий просив клопотання задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому необхідно застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 домашній арешт у певну пору доби.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав думку адвоката.

Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного та його захисника, слідчого, прокурора, дослідивши матеріали клопотання слідчого, матеріали кримінального провадження, прийшов до наступного висновку.

При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, на час розгляду клопотання підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України обґрунтована, про що свідчать докази, які зібрані в кримінальному провадженні та доведені прокурором та слідчим при розгляді даного клопотання.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою, для даної стадії кримінального провадження, доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

В судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема щодо спроби переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 7 років; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_6 вже притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності та вчинив новий корисливий злочин в період дії в України воєнного стану.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , вагомість наявних доказів вчинення ним інкримінованого кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним, розмір майнової шкоди завданої потерпілому, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, стан його здоров`я, який не виключає можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За змістом ст.131 КПК запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, а відтак їх застосування має на меті досягнення дієвості цього провадження. На думку слідчого судді, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам, які вказані слідчим та доведені матеріалами справи. Тому, для досягнення мети застосування запобіжних заходів, на даному етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним. Інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України і тримання підозрюваного під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_6 , а саме наругу над могилою, вчинену з корисливих мотивів, в період дії воєнного стану, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, майнової шкоди, яка завдана потерпілому внаслідок незаконних дій підозрюваного, особи підозрюваного, який не працює, немає постійного місця проживання, не одружений, раніше судимий за корисливий злочин, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту та на підставі ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницької області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи, тобто з 20 години 54 хвилин 13.06.2023 по 20 годину 54 хвилин 11.08.2023 включно.

Одночасно визначити розмір застави в межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

?прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

?не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

?утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя