27.12.2022 363/3563/22
ВИРОК
27 грудня 2022 року м. Вишгород
03.08.2022 року (точного часу в ході досудового розслідування в формі дізнання не встановлено) ОСОБА_4 , перебував за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 . В цей час у останнього виник умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме 2 (двох) сіток з жилки. Цього ж дня, 03.08.2022 р. близько 21 годин 00 хвилин, ОСОБА_4 , реалізуючи свій протиправний умисел, діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, із заздалегідь заготовленим знаряддями лову, а саме 2 (двома) сітками з жилки розмірами крок вічко 50 мм, довжина 50 м., висота 1,7 м. одна сітка та крок вічко 35 мм, довжина 100 м., висота 1,7 м. друга сітка, прибув до Київського водосховища, неподалік дамби в с. Козаровичі, Вишгородського району, Київської області, не маючи при цьому законного дозволу на зайняття рибним і добувним промислом та порушуючи таким чином п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за №99, а також п. 14 ст. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського та спортивного рибальства», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», тримаючи в руках вищезазначені підготовлені 2 сітки з жилки на відстані близько 15 метрів від берегу Київського водосховища, неподалік дамби с. Козаровичі, Вишгородського району Київської області, встановив заборонені знаряддя лову у воду.
Після вчинення всіх дій, які вважав за необхідне, спрямованих на незаконний вилов риби, ОСОБА_4 , повернувся до місця свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 . Наступного дня 04.08.2021 р. близько 06 год. 45 хв. ОСОБА_4 прибув до Київського водосховища, зайшов у воду, де по черзі зняв раніше встановлені ним за вищевказаних обставин заборонені знаряддя лову, а саме 2 (дві) сітки з жилки. Вказані сітки, в яких містилась свіжовиловлена риба в кількості 87 екземплярів, ОСОБА_4 перемістив на берег Київського водосховища, неподалік дамби в с. Козаровичі, Вишгородського району, Київської області, де був виявлений головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у місті Києві та Київській області.
Таким чином ОСОБА_4 , за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме: 2 (двох) сіток з жилки, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме: риби, в кількості: плітка 36 екземпляри (1 564 грн. за екземпляр, загальною сумою 56 304 грн.), щука 1 екземпляр (3 468 грн. за екземпляр ), судак звичайний 2 екземпляри (3 587 за екземпляр, загальною сумою 7 174 грн.), карась сріблястий 18 екземплярів (1 581 грн. за екземпляр, загальною сумою 28 458 грн.), плоскирка 28 екземплярів (1 564 грн. за екземпляр, загальною сумою 43 792 грн.), синець 2 екземпляри (1 581 грн. за екземпляр, загальною сумою 3 162 грн.), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 142 358 гривень (сто сорок дві тисячі триста п`ятдесят вісім гривень).
Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.
Так, п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за №99 зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.
Відповідно до листа Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України, за кількісними показниками промислового запасу іхтіофауни у 2022 році, загальний збиток рибному господарству, який дозволяє характеризувати шкоду як суттєву, ставить 6 094 неоподаткованих мінімумів. Виходячи з кількісних показників улову та величин такс, сумарний фактичний збиток, завданий незаконним вилученням перелічених у запиті видів водних біоресурсів, перевищує вказану граничну величину.
Вказані дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 свою вину у вчиненні проступку, передбаченому ч. 1 ст. 249 КК України, визнав повністю, щиро розкаявся, підтвердив обставини вчинення ним кримінального правопорушення, зазначивши час, місце, спосіб його вчинення. Зокрема, він пояснив, що дійсно за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме 2 сіток з жилки незаконно виловлював рибу за обставин, викладених в обвинувальному акті.
Враховуючи те, що обвинувачений та інші учасники судового провадження не оспорюють обставини справи і судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст цих обставин, відсутні будь-які сумніви у добровільності їхньої позиції. Заслухавши думку учасників судового провадження та роз`яснивши їм положення ч. 3 ст. 349 КПК України, суд при визначенні обсягу доказів, що підлягають дослідженню, обмежився показаннями обвинуваченого, дослідженням матеріалів кримінального провадження, що характеризують його особу, визначивши відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК України недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються.
Отже, суд, допитавши обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого, приходить до висновку, що вина обвинуваченого, яка виразилась у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду доведена, дії обвинуваченого підлягають кваліфікації за ч. 1 ст. 249 КК України.
Відповідно до ст. 66 КК України обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченого є щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину. Відповідно до ст. 67 КК України обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, судом не встановлено.
При призначенні покарання ОСОБА_4 суд, згідно з вимогами ст. 65 та ст. 68 КК України, враховує характер та ступінь тяжкості вчиненого злочину, який згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком, обставини, що пом`якшують покарання та відсутність обставин, які обтяжують покарання, дані про особу обвинуваченого, а саме те, що він за місцем проживання характеризується позитивно, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, раніше не судимий, тому вважає за необхідне призначити обвинуваченому покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у межах санкції цієї статті.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 75 КК України, якщо суд, крім випадків засудження за корупційне кримінальне правопорушення, кримінальне правопорушення, пов`язане з корупцією, порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, при призначенні покарання у виді виправних робіт, службового обмеження для військовослужбовців, обмеження волі, а також позбавлення волі на строк не більше п`яти років, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, особу винного та інші обставини справи, дійде висновку про можливість виправлення засудженого без відбування покарання, він може прийняти рішення про звільнення від відбування покарання з випробуванням.
Таким чином, враховуючи тяжкість вчиненого обвинуваченим кримінального правопорушення, особу винного, беручи до уваги обставини, які пом`якшують покарання, а саме те, що він щиро покаявся та активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, беручі до уваги думку представника потерпілого та прокурора, які вважали можливим звільнити обвинуваченого від відбування покарання з випробуванням, суд доходить висновку про можливість виправлення засудженого без відбування покарання, тобто прийняти рішення про звільнення від відбування покарання з випробуванням.
А відтак, на підставі викладеного суд приходить до висновку, що покарання обвинуваченому потрібно призначити у виді обмеження волі, але із застосуванням ст. 75 ч. 1 КК України, зі звільненням від відбування покарання з випробуванням, одночасно поклавши на нього обов`язки, передбачені ст. 76 КК України, які сприятимуть його виправленню, оскільки таке покарання, на думку суду, є необхідним і достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових злочинів. Призначення такого покарання буде відповідати принципу необхідності і достатності для виправлення обвинуваченого і є дотриманням судом принципів «рівних можливостей» та «справедливого судового розгляду», встановлених ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини та нормам кримінального законодавства України.
Відповідно до ч. 3 ст. 76 КК України нагляд за особами, звільненими від відбування покарання з випробуванням, здійснюється уповноваженим органом пробації за місцем проживання, роботи, або навчання засуджених.
Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Крім того, відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 368 КПК України, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання в тому числі і про те, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт.
Так, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області від 11.08.2022 року було накладено арешт на 1 сітку з жилки крок вічко 50 мм, довжиною 50 м., довжиною 1.7 м.; 1 сітку з жилки крок вічко 35 мм, довжиною 100 м., висотою 1.7 м.; та виловлену рибу з водойми Київського водосховища, а саме: плітка 36 екз., щука 1 екз., судак звичайний 2 екз, які передані на зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_7 і змісту вказаної ухвали слідує, що арешт накладений з метою забезпечення збереження речових доказів. Суд вважає за необхідне при задоволенні клопотання обвинуваченого скасувати накладений під час досудового розслідування вказаного провадження арешт на зазначене майно, оскільки в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Що стосується питання речових доказів, суд виходить з вимог ст. ст. 96-1, 96-2 КК України та вважає, що вони підлягають спеціальній конфіскації на користь держави.
Відповідно до ст. 124 КПК України, ст. 368 КПК України, суд вважає за необхідне стягнути процесуальні витрати за проведення у кримінальному провадженні експертизи з обвинуваченого на користь держави.
Відносно ОСОБА_4 запобіжний захід не обирався. Цивільній позов по справі не заявлено.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 100, 368-371, 373, 374, 376 КПК України, суд,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді обмеженням волі строком на 1 (один) рік.
На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від відбування призначеного покарання, якщо він впродовж іспитового строку 1 (рік) не скоїть нового злочину, та виконає покладені на нього, відповідно до ст. 76 КК України обов`язки: повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання; періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.
Арешт, накладений на підставі ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 11.08.2022 на: 1 сітку з жилки крок вічко 50 мм, довжиною 50 м., довжиною 1.7 м.; 1 сітку з жилки крок вічко 35 мм, довжиною 100 м., висотою 1.7 м.; та виловлену рибу з водойми Київського водосховища, а саме: плітка 36 екз., щука 1 екз., судак звичайний 2 екз., - скасувати.
На підставі ст. ст. 96-1 та 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію, якою речові докази по цьому кримінальному провадженні, а саме -1 сітку з жилки крок вічко 50 мм, довжиною 50 м., довжиною 1.7 м.; 1 сітку з жилки крок вічко 35 мм, довжиною 100 м., висотою 1.7 м. та виловлену рибу з водойми Київського водосховища, а саме: плітку 36 екз., щуку 1 екз., судак звичайний 2 екз, що передані на зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_8 конфіскувати в дохід держави.
На вирок може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору. Копію вироку не пізніше наступного дня після ухвалення надіслати учасникам судового провадження, які не були присутніми в судовому засіданні.

Головуюча суддя ОСОБА_1