печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві клопотання директора ПП «Науково-технологічний центр «РЕДУКТОР» ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000281 від 09.04.2022, -

В С Т А Н О В И В :

21.12.2022 директора ПП «Науково-технологічний центр «РЕДУКТОР» ОСОБА_3 звернувся до слідчого суддіПечерського районного суду м. Києва із клопотанням про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.11.2022 у справі № 757/33775/22-к в рамках кримінального провадження № 0000281 від 09.04.2022.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою було накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ПП «НТЦ Редуктор» у наступних банківських установах, а саме:

- АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299, , що розташовано за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д): НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 08.11.2021, НОМЕР_2 , (російський рубль) відкритий 08.11.2021, НОМЕР_3 (євро) відкритий 08.11.2021; НОМЕР_4 (долар США) відкритий 08.11.2021, НОМЕР_5 (українська гривня) відкритий 08.11.2021;

- Казначейство України (Державна казначейська служба України) (, що розташовано за адресою: м. Київ, вул. Бастіонна, 6): НОМЕР_6 (українська гривня) відкритий 24.12.2014;

- АТ «Ощадбанк» (МФО 300465, , що розташовано за адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12-Г): НОМЕР_7 (українська гривня) відкритий 11.06.2013, НОМЕР_8 (українська гривня) відкритий 11.06.2013.

Зазначає, що арешт на грошові кошти на вищевказаних рахунках позбавляє товариство можливості здійснювати оплату комунальних платежів, що пов`язані із підтриманням життєдіяльності підприємства та його працівників, а також унеможливлює виконання господарських зобов`язань перед іншими підприємствами, а відтак провадити законну господарську діяльність, та відповідно, виконувати взяті на себе зобов`язання за договорами.

Особа, яка звернулась із клопотанням до початку судового засідання подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, вимоги підтримала та просила задовольнити.

Прокурор, за клопотанням якого накладено арешт в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомив, що у відповідності до ст. 174 КПК України.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000281 від 09.04.2022 за ч. 4 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України.

Обставинами кримінального провадження є те, що на території м. Києва групою осіб здійснюється діяльність, метою якої є організація протиправних механізмів, спрямованих на незаконне виведення коштів з території України, фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.11.2022 у справі № 757/33775/22-к накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ПП «НТЦ Редуктор» у наступних банківських установах, а саме:

- АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299, , що розташовано за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д): НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 08.11.2021, НОМЕР_2 , (російський рубль) відкритий 08.11.2021, НОМЕР_3 (євро) відкритий 08.11.2021; НОМЕР_4 (долар США) відкритий 08.11.2021, НОМЕР_5 (українська гривня) відкритий 08.11.2021;

- Казначейство України (Державна казначейська служба України) (, що розташовано за адресою: м. Київ, вул. Бастіонна, 6): НОМЕР_6 (українська гривня) відкритий 24.12.2014;

- АТ «Ощадбанк» (МФО 300465, , що розташовано за адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, 12-Г): НОМЕР_7 (українська гривня) відкритий 11.06.2013, НОМЕР_8 (українська гривня) відкритий 11.06.2013.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що постановою слідчого грошові кошти ПП «НТЦ Редуктор» розміщені на вказаних рахунках визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 25.11.2022, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки грошові кошти розміщені на вказаних рахункахвідповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Натомість, звертаючись із клопотанням про часткове скасування арешту майна ПП «НТЦ Редуктор» посилається на те, що арешт вищевказаних грошових коштів на рахунках позбавляє підприємство можливості здійснювати оплату комунальних платежів, що пов`язані із підтриманням життєдіяльності підприємства та його працівників, а також унеможливлює виконання господарських зобов`язань перед іншими підприємствами, а відтак провадити законну господарську діяльність, та відповідно, виконувати взяті на себе зобов`язання за договорами.

Водночас, відповідно до абз. 4 ч. 3 ст. 170 КПК України забороняється накладати арешт на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному ст. 35-1 Податкового кодексу України, на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до ст. 15-1 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до ст. 19-1 Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до ст. 26-1 Закону України «Про теплопостачання» і ст. 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки».

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.08.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про часткове скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, а саме доказів того, що зазначені рахунки відносяться до таких, на які кримінальним процесуальним законом забороняється накладати арешт.

Водночас, оскільки сторона заявника при зверненні до суду не довела обставин, на які посилається у своєму клопотанні, адже долучені документи, які в своїй сукупності не доводять обґрунтованості заявлених вимог про часткове скасування арешту та не спростовують мети його застосування, приходжу до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання директора ПП «Науково-технологічний центр «РЕДУКТОР» ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000281 від 09.04.2022 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1