Справа №:755/3845/23
Провадження №: 1-кс/755/730/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" березня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001074 від 21.03.2023 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі ст. 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

23 березня 2023 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 21.03.2023 року приблизно о 15 годині, під час дії воєнного стану, ОСОБА_4 перебував біля будинку № 24 по вулиці Шептицького у м. Києві, де побачив ОСОБА_7 , який сидів на лавці біля вказаного будинку та тримав у руці мобільний телефон марки «Redmi 10C».

У цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на повторне відкрите заволодіння чужим майном, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 наблизився до ОСОБА_7 та, шляхом ривка, відкрито вихопив мобільний телефон, який потерпілий тримав у руці, а саме мобільний телефон марки «Redmi 10C», чорного кольору в прозорому чохлі та із захисним склом, вартістю 6900 грн., в якому знаходилась сім-картка з абонентським номером «Водафон» НОМЕР_1 , на рахунку якого було 900 грн., після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_7 на загальну суму 7 800 грн.

22.03.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого, протоколами допитів свідків, протоколом особистого обшуку, протоколом огляду місця події, протоколами впізнання особи, речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши доводи прокурора, який підтримав клопотання та зазначив про обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, захисника, який заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на незаконність затримання, та просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та підозрюваного, який підтримав свого захисника, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.

Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається із клопотання та було встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 на підставі ст. 89 КК України не судимий, проте 21.02.2023 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, 22.03.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, 02.03.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.02.2023 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту, після чого він знову вчинив злочин, передбачений ч. 4 ст. 186 КК України, відносно потерпілого, якому 87 років, підозрюваний не одружений, не має міцних соціальних зв`язків, не має офіційного джерела доходу, а тому суд вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме ухилення від слідства і суду та продовжить злочинну діяльність, і запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, а тому вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого та застосувати до запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до ст. 183 КПК України до підозрюваного ОСОБА_4 слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Щодо скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про незаконне затримання, то надаючи оцінку доводам захисника, суд враховує правову позицію Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15.06.2021 року у справі № 204/6541/16-к, відповідно до якої для оцінки законності затримання особи у значенні ст. 208 КПК України, необхідно з`ясувати чи існували обставини, які давали підстави для такого затримання.

У той же час, затримання підозрюваного ОСОБА_4 було здійснене уповноваженою особою, здійснене до внесення відомостей у ЄРДР та існували передбачені законом підстави для його затримання, а тому слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні вказаної скарги.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 206 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про незаконне затримання - відмовити.

Клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001074 від 21.03.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ строком на 60 днів, у межах строку досудового розслідування, тобто до 21 травня 2023 року, включно.

Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у виді 40 /сорока / прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить - 107 360 /сто сім тисяч триста шістдесят/ гривень 00 копійок.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання (залежно від стадії кримінального провадження).

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: