У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/9070/22

№ 1-кс/183/149/23

03 січня 2023 року слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 19 грудня 2022 року до ЄРДР за №0000824 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області в порядку ст. 170 КПК України надійшло клопотання прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна.

В обґрунтування свого клопотання слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 18.12.2022 близько 19:30 години ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння на подвір`ї за адресою: АДРЕСА_1 , де діючи умисно та протиправно, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, маючи умисел на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, в ході сварки умисно наніс декілька ударів кулаками правої та лівої рук ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в область скроневої ділянки голови зліва, чим спричинив відповідно до довідки КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» Харківської міської ради №01-30/1103 від 19.12.2022 наступні тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку, субдуральні гематоми зліва, які за ступенем тяжкості відноситься до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою загрози життя, внаслідок яких ОСОБА_5 21 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер в лікарні.

Відомості за вказаним фактом 19 грудня 2022 року слідчим Ізюмського РВП ГУНП в Харківській області внесено до №0000824 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Постановою від 22 грудня 2022 року кваліфікацію кримінального правопорушення змінено на ч. 2 ст. 121 КК України.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого.

27 грудня 2022 року під час проведення огляду місця події у приміщенні Харківської клінічної лікарні швидкої та невідкладеної медичної допомоги ім. А.І. Мещанінова ХМР виявлено та вилучено з гардеробної майно ОСОБА_5 : плед ворсистий, черевики шкіряні, кофта сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору, футболка із камуфляжним візерунком зі слідами речовини бурого кольору, кофта з капюшоном, штани.

Вищеперераховане майно опечатано та вилучено до Ізюмського РВП ГУНП в Харківській області. 27 грудня 2022 року вилучене майно залучено в якості речового доказу у кримінальному провадженні №0000824.

В судове засідання прокурор не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2, п. 4 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як передбачено ч. 2 п. 7 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що тимчасово вилучені: плед ворсистий, черевики шкіряні, кофта сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору, футболка із камуфляжним візерунком зі слідами речовини бурого кольору, кофта з капюшоном, штани, які були вилучені в ході огляду 27 грудня 2022 року відповідають критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які зберігають на собі сліди кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже, є речовими доказами кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч.2 КК України, у зв`язку з чим необхідно накласти арешт на вказане майно, з метою забезпечення збереження речових доказів.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, оскільки існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом кримінального правопорушення і його арешт, як захід забезпечення кримінального провадження, необхідний для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки фактично є речовим доказам і зберегло на собі сліди кримінального правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 107, 110, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 19 грудня 2022 року до ЄРДР за №0000824 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України задовольнити.

Накласти арешт з забороною розпорядження та користування майном на тимчасово вилучене в ході огляду 27 грудня 2022 року майно, а саме: плед ворсистий, черевики шкіряні, кофта сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору, футболка із камуфляжним візерунком зі слідами речовини бурого кольору, кофта з капюшоном, штани.

Виконання ухвали покласти на слідчого.

Контроль за дотриманням прав власника арештованого майна, до скасування арешту, покласти на прокурорів, що здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні внесеному 19 грудня 2022 року до ЄРДР за №0000824 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню і діє до закінчення досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1