Провадження №: 1-кс/752/1915/23
У Х В А Л А

14.03.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва, внесене у кримінальному провадженні № 0000754 від 07.10.2022, старшим слідчим відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_10 , клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України, -

в с т а н о в и в:

до Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_10 , у кримінальному провадженні № 0000754, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.10.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що СУ ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000754, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.10.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України.

22.02.2023 ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, на думку слідчого наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, слідчий просить суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисники: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необгрунтованість підозри та недоведеність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час судового засідання з розгляду клопотання були присутні: заступник командира Добровольчого формування Запорізької територіальної громади № 2 "Народна сомооборона Запоріжжя" ОСОБА_11 , керівник Благодійної організації "Благодійний фонд ОСОБА_17" ОСОБА_7 , депутат Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_12 , депутат Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_13 , які подали письмові заяви про бажання взяти на поруки підозрюваного ОСОБА_8 .

Офіцер військової частини ОСОБА_14 , депутат Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_15 , депутат Запорязької міської ради восьмого скликання ОСОБА_16 , які подали письмові заяви про бажання взяти на поруки підозрюваного ОСОБА_8 , в судове засідання не з`явивлись.

Прокурор ОСОБА_10 заперечив щодо застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки такий вид запобіжного заходу, на його думку, не здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти наявним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_8 в судовому засіданні зазначив, що вважає необґрунтованою оголошену йому підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК, і тому просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати інший більш м`який запобіжний захід - особисту поруку.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, сторону захисту, слідчий суддя приходить про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_8 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Розглянувши питання існуючих ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочинів, за один з яких передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до десяти років.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання потерпілого і свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідками своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб.Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.

Так само слідчий суддя вважає, що ризик того, що підозрюваний може сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, є доведеним стороною обвинувачення, при цьому враховуючи, мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, слідчий суддя вважає, що обрання стосовно ОСОБА_8 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватись лише на існуванні ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового засідання прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_8 , не зможе в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи особу підозрюваного, його сталі соціальні зв"язки, приходжу до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання слідчого, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу - у вигляді домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання щодо часу перебування підозрюваного під домашнім арештом протягом доби, слідчим суддею враховано доводи сторін щодо особи підозрюваного, його соціальні зв`язки, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваному необхідно встановити заборону залишати житло у певний період часу.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період часу буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що забезпечить право підозрюваного на належний рівень життя, отримання належної медичної допомоги, його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до частини 1 статті 180 КПК особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Частиною 2 статті 180 КПК визначено, що кількість поручителів визначає слідчий суддя, суд, який обирає запобіжний захід. Наявність одного поручителя може бути визнано достатньою лише в тому разі, коли ним є особа, яка заслуговує на особливу довіру.

Дослідивши письмові заяви заступника командира Добровольчого формування Запорізької територіальної громади № 2 "Народна сомооборона Запоріжжя" ОСОБА_11 , керівника Благодійної організації "Благодійний фонд ОСОБА_17" ОСОБА_7 , депутата Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_12 , депутата Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_13 , офіцера військової частини ОСОБА_14 , депутата Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_15 , депутата Запорязької міської ради восьмого скликання ОСОБА_16 про бажання взяти на поруки підозрюваного ОСОБА_8 , заслухавши з`явившихся осіб у судовому засіданні, з урахуванням встановлених і доведених трьох ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, слідчий суддя не вбачає підстав для застосування запобіжного заходу до ОСОБА_8 у вигляді особистої поруки, виходячи з того, що хоч зазначені особи й заслуговують на довіру, однак вони не переконали в достатній мірі слідчого суддю у можливості забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а також доставити останнього до органу досудового розслідування чи суду на першу вимогу. Тобто, особиста порука, як запобіжний захід щодо підозрюваного ОСОБА_8 , на переконання слідчого судді не буде ефективним запобіжним заходом і не здатна забезпечити його належну процесуальну поведінку, а тому в задоволенні заяв вищевказаних осіб слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 183 ,184, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_9 , погодженого прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_10 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 368 КК України - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Литви, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23.00 години до 06.00 години наступної доби.

Відмовити в задоволенні заяв заступника командира Добровольчого формування Запорізької територіальної громади № 2 "Народна сомооборона Запоріжжя" ОСОБА_11 , керівника Благодійної організації "Благодійний фонд ОСОБА_17" ОСОБА_7 , депутата Запорізької міської ради восьмого скликанняОСОБА_12 , депутата Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_13 , офіцера військової частини ОСОБА_14 , депутата Запорізької міської ради восьмого скликання ОСОБА_15 , депутата Запорязької міської ради восьмого скликання ОСОБА_16 , про бажання взяти на поруки підозрюваного ОСОБА_8 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло де він проживає, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- заборонити спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.04.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: