У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2023 року м. Київ

слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 ,за участю адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на постанову від 21.11.2022 старшого детектива Національного антикорупційного бюро України відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла зазначена скарга.

Подана скарга обґрунтована тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022.

Так, представник заявника в поданій скарзі зазначає, що досудове розслідування в даному кримінальному провадженні було розпочато на підставі заяви адвоката ОСОБА_3 від 24.10.2022 за № 24/10/2022, поданій в інтересах ОСОБА_4 , про вчинення кримінального правопорушення детективами Національного антикорупційного бюро України, та ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 02.11.2022, якою зобов`язано Національне антикорупційне бюро України внести відомості до ЄРДР.

09.12.2022 адвокатом ОСОБА_3 було отримано копію постанови старшого детектива НАБУОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим від 21.11.2022, якою було відмовлено у визнанні ОСОБА_4 потерпілим в кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022, оскільки у даному кримінальному провадженні на даний час відсутні будь-які відомості про спричинення моральної, фізичної або майнової шкоди ОСОБА_4 , а також разом із заявою не додано жодних документів, які б могли свідчити (стверджувати)фіксувати факт спричинення йому будь-якої шкоди, він не може бути визнаний потерпілим із роз`ясненням прав і обов`язків потерпілого та врученням відповідної пам`ятки адвокату, як про це йдеться у заяві.

На думку представника заявника, вказана постанова детектива є необґрунтованою та незаконною, оскільки детектив без врахування положень КПК України та без проведення будь-якої перевірки і оцінки обставин, викладених у заяві про вчинення кримінального правопорушення, прийняв передчасне і необґрунтоване рішення про відмову у визнанні ОСОБА_4 потерпілим.

Тому, адвокат ОСОБА_3 просив слідчого суддю скасувати постанову від 21.11.2022 старшого детектива Національного антикорупційного бюро України відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_5 про відмову у визнанні ОСОБА_4 потерпілим в кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022 та зобов"язати останнього вжити заходів з метою виконання вимог ч.2 ст.55 КПК України, тобто залучити ОСОБА_4 як потерпілого у даному кримінальному провадженні та надати відповідну постанову.

04.01.2023 старшим детективом НАБ України ОСОБА_5 було подано до суду письмові заперечення на скаргу.

18.01.2023 адвокат ОСОБА_3 подав до суду додаткові пояснення до поданої раніше скарги.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 викладені у скарзі доводи підтримав та наполягав на їх задоволенні.

Детектив НАБ України ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки слідчому судді не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у відсутності детектива НАБ України ОСОБА_5 .

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню частковго, виходячи з наступних підстав.

Статтею 303 КПК України закріплено право на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора на досудовому провадженні.

За змістом п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим може бути оскаржено особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Набуття фізичною чи юридичною особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні лежить одночасна сукупність таких умов: фактична (завдання кримінальним правопорушенням відповідної шкоди) та формальна (подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого). Перевірка, розгляд та вирішення такої заяви законом не передбачаються, тому статусу потерпілого особа набуває автоматично за наявності вказаних вище умов.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Цей момент може збігатися з початком кримінального провадження або мати місце після його початку, але не може йому передувати. У разі коли особа не подавала відповідної заяви і була визнана потерпілим слідчим, прокурором або судом, права і обов`язки потерпілого виникають у неї з моменту надання згоди на таке визнання.

У ході судового розгляду скарги встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000372 від 11.11.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 206 КК України, яке розпочате на підставі заяви адвоката ОСОБА_3 від 24.10.2022 за № 24/10/2022, поданій в інтересах ОСОБА_4 , про вчинення кримінального правопорушення детективами Національного антикорупційного бюро України, та ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 02.11.2022, якою зобов`язано Національне антикорупційне бюро України внести відомості до ЄРДР.

09.12.2022 адвокатом ОСОБА_3 було отримано копію постанови старшого детектива НАБ УкраїниОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим від 21.11.2022.

Даною постановою було відмовлено у визнанні ОСОБА_4 потерпілим у кримінальному провадженні № 0000372 від 11.11.2022, оскільки у даному кримінальному провадженні на даний час відсутні будь-які відомості про спричинення моральної, фізичної або майнової шкоди ОСОБА_4 , а також разом із заявою не додано жодних документів, які б могли свідчити (стверджувати) фіксувати факт спричинення йому будь-якої шкоди, він не може бути визнаний потерпілим із роз`ясненням прав і обов`язків потерпілого та врученням відповідної пам`ятки адвокату, як про це йдеться у заяві.

Вказана постанова детектива мотивована тим, що представником заявника не надано будь-яких документів, що підтверджують завдання йому майнової шкоди, спричиненої кримінальним правопорушенням, а тому, на думку детектива, заявником жодним чином не обґрунтовано нанесення йому майнової шкоди розслідуваним кримінальним правопорушенням.

Тому, детектив прийшов до висновку, що на даний момент відсутні достатні та очевидні підстави вважати, що розслідуваним кримінальним правопорушенням ОСОБА_4 завдана шкода, у зв`язку з чим, відсутні передбачені ст. 55 КПК України підстави для визнання ОСОБА_4 потерпілим у кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022.

Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Основна мета функції судового контролю полягає в захисті прав і законних інтересів учасників кримінального судочинства. Для її досягнення перед судовим контролем постає низка завдань: а) запобігти неправомірним діям і рішенням, що порушують конституційні права і свободи громадян; б) відновлювати права, безпідставно порушені органами досудового розслідування; в) надавати правомірним діям і рішенням особи, що провадить дізнання, слідчого, прокурора юридичної сили, легалізувавши, тим самим, отримані докази.

Відповідно до ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, крім іншого, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Аналізуючи вказані норми, слідчий суддя вважає, що постанова детектива про відмову у визнанні потерпілим від 21.11.2022 у кримінальному провадженні №0000372, внесеного до ЄРДР від 11.11.2022 є передчасною та такою, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, яке розслідується, оскільки під час досудового розслідування детективом не було допитано заявника, з метою підтвердження чи спростування фактів завдання йому шкоди, що суперечить завданням кримінального провадження.

Крім того, саме на детектива покладається обов`язок доказування обставин у кримінальному провадженні, проте детективом не була надана оцінка наданим представником заявника доказам.

Доводи, наведені в оскаржуваній постанові, зокрема, щодо відсутності будь-яких відомостей про спричинення моральної або майнової шкоди заявнику самі по собі не спростовують обставини, зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Так, у поданій заяві про вчинення кримінального правопорушеннч скаржник зазначав, що детективи НАБУ не отримували доступу до хмарного сховища iCloud за ідентифікатором ІНФОРМАЦІЯ_1 , і, відповідно, до групового листування в месенджері WhatsApp, а сам протокол нсрд від 21.10.2020 містить недостовірні відомості, що підтверджується висновком комплексної судової комп`ютерно-технічної та телеко мунікаційної експертизи №204881/20482/22-35 від 29.08.2022 у кримінальному провадженні №0000232 та висновком експерта за результатами проведення судової комп`ютерно-технічної та телекомунікаційної експертизи у кримінальному провадженні №0000380 від 19.09.2022 №23566/22.

При цьому, на думку заявника та як вбачається зі змісту поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення, такі дії вчинено саме з метою використання протоколу нсрд від 21.10.2020 як доказу обґрунтованості повідомлення про підозру ОСОБА_4 та наявності підстав для обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою в іншому кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому також здійснюється детективами НАБУ.

При цьому, вказані доводи заявника не знайшли свого спростування в оскаржуваній постанові.

Разом з цим, посилання детектива на те, що висновки технічних експертиз проводились під час здійснення досудового розслідування в інших кримінальних провадженнях, а тому не можуть бути доказами у межах кримінальних проваджень, які розслідують детективами НАБУ, вищенаведені доводи скаржника не спростовують.

Окрім того, в оскаржуваній постанові зазначалось, що факти підробки протоколу нсрд від 21.10.2020 були предметом дослідження слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі №991/2897/22 під час розгляду скарги ОСОБА_6 про встановлення процесуальних строків, за результатом розгляду якої не виявлено жодних порушень або підстав реагування слідчого судді, про що зазначено в ухвалі від 01.09.2022.

Проте, як вбачається із заяви скаржника, під час розгляду справи №991/2897/22 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду винесено ухвалу від 01.09.2022 в якій повідомляється, що з попередньо досліджених слідчим суддею висновків судових експертиз вбачається наявність підстав для перевірки обставин проведення негласної слідчої (розшукової) дії, за результатами якої був складений протокол від 21.10.2020 на предмет ймовірного порушення гарантованих прав та основоположних свобод особи.

Встановлені обставини, у своїй сукупності свідчать, про те, що наведені у скарзі доводи щодо наявності підстав для визнання заявника потерпілим у вказаному кримінальному провадженні не є вочевидь безпідставними.

З урахуванням викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про скасування постанови від 21.11.2022 старшого детектива Національного антикорупційного бюро України відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_5 про відмову у визнанні ОСОБА_4 потерпілим у кримінальному провадженні № 0000372 від 11.11.2022, як передчасної та відповідно, необгрунтованої.

Разом із тим, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення скарги в частині зобов`язання детектива залучити ОСОБА_4 до кримінального провадження №0000372 від 11.11.2022 в якості потерпілого, а також зобов`язати детектива надати ОСОБА_4 або його представнику постанову про залучення ОСОБА_4 до кримінального провадження № 0000372 від 11.11.2022 в якості потерпілого, оскільки вирішення питання про залучення особи до кримінального провадження в якості потерпілого є дискреційними повноваженнями виключно детектива.

За вказаних вище обставин та враховуючи те, що слідчий суддя прийшов до висновку про необгрунтованість оскаржуваної постанови, приймаючи до уваги вимоги ст. 307 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати старшого детектива Національного антикорупційного бюро України відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_5 повторно розглянути заяву ОСОБА_4 про визнання потерпілим, подану 24.10.2022 за вих. №24/10/2022 у кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022.

З огляду на викладене вище, слідчий суддя вважає, що скарга адвоката ОСОБА_3 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 2, 55, 303, 304, 305, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову від 21.11.2022 старшого детектива Національного антикорупційного бюро України відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_5 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022, задовольнити частково.

Постанову від 21.11.2022 старшого детектива Національного антикорупційного бюро України відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_5 про відмову ОСОБА_4 у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000372 від 11.11.2022, скасувати.

Зобов`язати старшого детектива Національного антикорупційного бюро України відділу внутрішніх розслідувань Управління внутрішнього контролю ОСОБА_5 повторно розглянути заяву ОСОБА_4 про визнання потерпілим, подану 24.10.2022 за вих. №24/10/2022 у кримінальному провадженні №0000372 від 11.11.2022.

В іншій частині поданої скарги, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1