Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6197/22
Номер провадження 1-кп/711/207/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року м.Черкаси

Придніпровський районний суд м.Черкаси в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Придніпровського районного суду м.Черкаси кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002403 від 12.10.2022, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Черкаси, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, розлученого, офіційно не працюючого, який має на утриманні малолітню дитину, не є учасником бойових дій, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст.307, ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Придніпровського районного суду м.Черкаси перебуває на розгляді кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст.307, ч.1 ст.263 КК України.

В судовому засіданні прокурор надав суду клопотання, про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 днів. Клопотання мотивує тим, що ризики передбачені ст.177 КПК України продовжують існувати. Крім того, при вирішенні клопотання просив суд врахувати, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, одне з яких, відповідно до ст.12 КК України кваліфікуються, як тяжке кримінальне правопорушення та в разі доведення вини обвинуваченого, покарання за яке передбачає до 10 років позбавлення волі. Враховуючи викладене, наявні всі підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 в подальшому може не виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України та під острахом кримінальної відповідальності почати переховуватись від суду. Крім того, вважає, що в разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений зможе вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 , проти задоволення клопотання прокурора, щодо продовження запобіжного заходу відносно його підзахисного у вигляді тримання під вартою - заперечив. Вважає, що ризики вказані прокурором та передбачені ст.177 КПКП України недоведені. При вирішенні клопотання просив суд врахувати, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, а тому просив суд змінити запобіжний захід на будь-який не пов`язаний з триманням під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника та просив суд змінити на більш м`який не пов`язаний з триманням під вартою. Зазначив, що в повній мірі здатен виконати покладені на нього обов`язки.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.331 КПК України «Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого».

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частин 1, 2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч.3 ст.5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст.177 КПК.

Судом встановлено, що підставою для продовження застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, матиме можливість перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, впливати на свідків, матиме змогу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи те, що в судовому засіданні прокурором доведено наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, які є достатніми для переконання, що існують підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не зможе запобігти тим ризикам, які існують та забезпечити досягнення мети їх застосування, тому суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 27.03.2023 року включно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177-178, 183, 331, 369-372, 376КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 27.03.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом 7 діб з часу її проголошення.

Відповідно до ч.3 ст.395 КПК України для осіб, які перебувають під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий: ОСОБА_1