Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/326/23
Провадження № 1-кп/382/85/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2023 року Яготинський районний суд Київської області

у складі: колегії суддів:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судових засідань ОСОБА_4 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисників обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Яготин Бориспільського району Київської області кримінальне провадження за № 0001257 щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Баришівка Київської області, громадянина України, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 15.06.2021 Яготинським районним судом Київської області за ч. 1 ст. 129 КК України до 2 років обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки,

по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України та кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 2 ст. 125 Кримінального кодексу України, -

в с т а н о в и в:

До Яготинського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001257 відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України та кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 2 ст. 125 Кримінального кодексу України.

Прокурор вважав обвинувальний акт таким, що відповідає вимогам КПК України та просив призначити справу до судового розгляду. Обвинувачений ОСОБА_6 , захисники ОСОБА_7 , ОСОБА_8 згодні з призначенням справи до судового розгляду. Потерпілі ОСОБА_9 та ОСОБА_10 не заперечували щодо призначення справи до судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.

Відповідно до ч. 1 ст. 384 КПК України прокурор зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 5 ч. 2 ст. 115 КК України. Санкцією ч. 2 ст. 115 КК України передбачено покарання за його вчинення у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

Прокурором не додано до обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування письмового роз`яснення прокурора обвинуваченому ОСОБА_6 про особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних.

До обвинувального акту додано Пам`ятку про роз`яснення права на суд присяжних, яка підписана прокурором та обвинуваченим ОСОБА_6 за якою йому зазначено, що обвинувачений має право під час підготовчого судового засідання заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Але зазначена пам`ятка не містить відомостей про особливості розгляду кримінального провадження стосовно обвинуваченого судом присяжних, якими є кількісний та якісний склад суду присяжних, особливості розгляду клопотань щодо запобіжних заходів, порядок вирішення інших питань судом присяжних, порядок наради і голосування в суді присяжних, тощо.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у статті 21 КПК.

Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою статті 31 КПК. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.

Правова природа інституту суду присяжних суттєво відрізняється від інших двох складів суду. Такий висновок підтверджується наступними чинниками: а) віднесенням провадження в суді присяжних до особливого порядку провадження в суді першої інстанції (параграф 2 глави 30 Розділу IV КПК); б) спеціальним порядком формування суду присяжних; в) наділенням присяжних при відправленні правосуддя широким колом прав.

У зв`язку із наведеним закономірним виглядає те, що саме до компетенції суду присяжних законодавець відніс розгляд особливо тяжких злочинів, за які передбачено найбільш суворий вид покарання - довічне позбавлення волі, а також встановив інший, відмінний від загального, порядок роз`яснення обвинуваченому права на суд присяжних.

Санкцією ч. 2 ст. 115 КК встановлено за його вчинення найбільш суворий вид покарання - довічне позбавлення волі.

Так, статтею 384 КПК визначено, що прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. При цьому письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Суд також зобов`язаний роз`яснити право на розгляд справи судом присяжних під час підготовчого судового засідання та у разі, якщо обвинувачений заявить таке клопотання, призначити кримінальне провадження до розгляду саме таким складом суду. Таким чином, як слідує з положень ст. 384 КПК України, таке роз`яснення необхідно зробити двічі: прокурором наприкінці досудового розслідування, а також судом.

Крім того, виходячи з системно-структурного аналізу зазначених норм та зважаючи на те, що в санкції ч. 2 ст. 115 КК йдеться про злочин, за вчинення якого передбачено довічне позбавлення волі, а не про застосування такого покарання судом при призначенні покарання, наведене дає підстави для висновку, що право на суд присяжних зберігається в обвинуваченого у вчиненні цього злочину незалежно від стадії вчинення злочину (стадії, на якій цей злочин було припинено).

Таким чином, не дивлячись на те, що довічне позбавлення волі за замах не застосовується, право ОСОБА_6 на розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних не змінюють. А тому ОСОБА_6 є суб`єктом процесуального права заявляти клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.

Інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надає йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.

Як видно з матеріалів справи, прокурор не роз`яснив обвинуваченому ОСОБА_6 особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та не долучив відповідне письмове роз`яснення до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч. 10 ст. 615 КПК України в умовах воєнного стану кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною статті було визначено склад суду за участю присяжних.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено. До закінчення строку, на який було введено воєнний стан, та за умови усунення загрози нападу чи небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності Президент України може прийняти указ про скасування воєнного стану на всій території України або в окремих її місцевостях, про що має бути негайно оголошено через засоби масової інформації.

Отже, Президент України в будь-який час має змогу прийняти відповідний указ про скасування воєнного стану та норма ч. 10 ст. 615 КПК України не буде застосована. При цьому, прокурор не знає та не може знати, коли саме Президент України скасує воєнний стан, а тому він зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому право на суд присяжних та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних, в тому числі що таке право обвинуваченого буде обмежене під час дії воєнного стану на території України.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити відомості про дату та місце його складення та затвердження. Дата складення обвинувального акту має містити числове вираження року, найменування або номер місяця та відповідне цифру або число місяця. В поданому до суду прокурором обвинувального акту щодо ОСОБА_6 цифра або число місяця в якому його складено. Наявність лише місяця та року його складення не являється зазначенням дати його складення.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення щодо повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

На підставі викладеного, враховуючи, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ч. 2 ст. 291 КПК України та крім того, право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист; порушення такого права свідчить про невиконання прокурором вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом і письмове роз`яснення прокурором цього права повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, а тому суд вважає, що обвинувальний акт слід повернути прокурору для його внесення з урахуванням вимог статей 291, 384 Кримінального процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуюсь ст. 31, 314 - 316, 176, 372, 376, 384, 392, 532 КПК України суд

п о с т а н о в и в :

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001257 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України та кримінальних проступків, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 2 ст. 125 Кримінального кодексу України повернути прокурору.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Яготинський районний суд Київської області протягом 7 (семи) днів дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копії ухвали направити до Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області, обвинуваченому, захисникам та потерпілім.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3