У Х В А Л А

21.12.2022 Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст. 188 КПК України за клопотанням поданим від імені слідчого - начальника відділення СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_2 та підписаного слідчим указаного УП ОСОБА_3 про надання дозволу на затримання з метою приводу у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002204 від 01.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України, установив :

21.12.2022 у провадження суду надійшло дане клопотання, яке подане від імені слідчого - начальника відділення СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_2 та підписане слідчим указаного УП ОСОБА_3 із одночасним його погодженням прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про надання дозволу на затримання з метою приводу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002204 від 01.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 206-2 КК України.

Мета приводу ОСОБА_5 у клопотанні прямо не розкрита, однак згідно даних клопотання при його поданні заявники керуються в т.ч. нормами ст.ст. 188 (клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу), 189 (розгляд клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу) КПК.

Автоматизованою системою документообігу суду було визначено головуючого слідчого суддю та передано наведені матеріали того ж дня.

Слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст. 188 КПК України за клопотанням, приходить до наступного.

З положень ст. 188 КПК випливає, що […], слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, […] з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Це клопотання може бути подане: 1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою […].

Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1, 2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини.

В цій ситуації до клопотання додано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального згідно якої прокурор ОСОБА_4 до групи прокурорів не входить.

Щодо копії постанови прокурора про групу прокурорів від 15.09.21, то Суд урахувати її змоги не має, адже матеріали провадження жодним чином не завірені, ні в своїй сукупності, ні кожен з документів окремо.

В частині слідчих, які подали звернення, а саме клопотання подане від імені слідчого - начальника відділення СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_2 та підписане слідчим указаного УП ОСОБА_3 , Суд виходить з того, що така дія не передбачена КПК, клопотання має бути підписане саме тим слідчим, котрим воно подається.

Також слідчий ОСОБА_2 не входить до групи слідчих у провадженні.

Крім того, заявникам не дотримано вимог п. 1 ч. 2 ст. 188 КПК, а саме це клопотання подано не одночасно з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заявник подав єдине клопотання про привід і все.

Дії слідчого судді у разі, коли клопотання подане, у порядку ч. 1 ст. 188 КПК, особами, які не підтвердили свої повноваження та без дотримання вимог п. 1 ч. 2 ст. 188 наведеного Кодексу КПК не регламентуються, тож, слідчий суддя, беручи до уваги положення ч. 6 ст. 9 цього Кодексу, яка передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, та враховуючи загальні засади кримінального провадження вважає доречним повернути його.

Адже, у світлі норм п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, саме такий підхід законодавець застосовує, для прикладу, у разі коли скарга, у порядку ст. 303 даного Кодексу, подана особою, яка не має права її подавати.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, оскільки подане особами, які не мають права його подавати, з огляду на не підтвердження своїх повноважень з роз`ясненням, того, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Також слід зауважити, що в постанові від 31 травня 2021 року в справі № 646/3986/19 Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у т.ч. вказала, що «серед усіх рішень слідчого судді, можливість ухвалення яких прямо не передбачена КПК у межах відповідних регламентованих цим Кодексом процедур, слід виокремлювати дві групи рішень: ухвалені поза межами процедури, передбаченої КПК (з питань, процедура вирішення яких слідчим суддею не передбачена КПК); ухвалені в межах передбаченої КПК процедури із застосуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК та загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. При вирішенні питання щодо апеляційного оскарження рішень слідчого судді, ухвалених у межах передбаченої КПК процедури із застосуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК та загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 7 цього Кодексу, слід виходити насамперед із сутнісного критерію, визначально закладеного законодавцем при визначенні кола ухвал слідчого судді, що підлягають оскарженню. З огляду на те, що постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання слідчого про арешт майна у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог ч. 2 ст. 132 КПК(якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді) не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, така ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування».

Відповдіно, так як це судове рішення ухвалене в межах передбаченої КПК процедури із застосуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК та загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 7 цього Кодексу, при вирішенні питання щодо його апеляційного оскарження, слід виходити насамперед із сутнісного критерію, визначально закладеного законодавцем при визначенні кола ухвал слідчого судді, що підлягають оскарженню, та з огляду на те, що постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, така ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-26, 188, 369, 372-376 КПК України, Суд постановив:

клопотання повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним Кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді, та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_1