Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/957/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000114, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , у якому просить накласти арешт на майно, вилучене в рамках кримінального провадження №0000114 від 24.01.2023 в ході проведення обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на належний останньому мобільний телефон сірого кольору марки «Neffos» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_3 . Клопотання обґрунтоване тим, що наведені у ньому речі є предметами вчинення кримінального правопорушення, визнані речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, у якому клопотання підтримав із наведених у ньому підстав.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності та без фіксування судового засідання технічними засобами, щодо задоволення клопотання заперечив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого, власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі таких осіб.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, 24.01.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 внесено відомості до ЄРДР за №0000114 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.01.2023 о 03 год. 43 хв. ОСОБА_5 за допомогою власного мобільного телефону з абонентським номером НОМЕР_3 здійснив виклик на лінію «102» Національної поліції України та висловив погрозу знищення чи пошкодження майна, зокрема, адміністративної будівлі Управління авіації та поліції на воді Національної поліції України, розташованої за адресою м. Київ, вул. Електриків, 25-Ж, шляхом його підриву.

24.01.2023 о 07 год. 00 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

При цьому під час затримання у ОСОБА_5 було виявлено та вилучено мобільний телефон сірого кольору марки «Neffos» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , із встановленою у ньому сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_3 .

Відповідно до протоколу огляду від 24.01.2023 вказаний мобільний телефон було оглянуто слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 в період часу з 11 год. 27 хв. по 16 год. 31 хв. та встановлено, що з нього здійснювались виклики на лінію «102», а саме:

- 23.01.2023 о 00 год. 34 хв. тривалість виклику 16 сек.;

- 23.01.2023 о 00 год. 34 хв. тривалість виклику 36 сек.;

- 23.01.2023 о 00 год. 35 хв. тривалість виклику 11 сек.;

- 23.01.2023 о 00 год. 36 хв. тривалість виклику 10 сек.;

- 23.01.2023 о 00 год. 39 хв. тривалість виклику 1 хв. 12 сек.;

- 23.01.2023 о 00 год. 58 хв. тривалість виклику 1 хв. 12 сек.;

- 23.01.2023 о 02 год. 05 хв. тривалість виклику 1 хв. 07 сек.;

- 24.01.2023 о 03 год. 41 хв. тривалість виклику 1 хв. 03 сек.;

- 24.01.2023 о 03 год. 42 хв. тривалість виклику 53 сек.;

- 24.01.2023 о 03 год. 44 хв. тривалість виклику 29 сек.;

- 24.01.2023 о 03 год. 47 хв. тривалість виклику 4 хв. 35 сек.;

- 24.01.2023 о 03 год. 54 хв. тривалість виклику 1 хв. 31 сек.;

- 24.01.2023 о 03 год. 57 хв. тривалість виклику 09 сек.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 від 24.01.2023 вказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000114 від 24.01.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Таким чином, вказаний мобільний телефон із сім-карткою є предметами, на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, яке було виявлене та вилучене під час проведення обшуку в рамках кримінального провадження №0000114 від 24.01.2023, а також збереження його як речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000114, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в рамках кримінального провадження №0000114 від 24.01.2023 в ході проведення обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на належний останньому мобільний телефон сірого кольору марки «Neffos» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 із сім-карткою з абонентським номером НОМЕР_3 , із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1