Справа № 754/4597/23
У Х В А Л А

Іменем України

14 квітня 2023 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

07 квітня 2023 року в провадження слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 31.03.2023 року.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначає, що 31.03.2023 року він подав до Деснянського УП ГУНП у м. Києві заяву про вчинення кримінального правопорушення. На момент подачі скарги до суду, відомості про те, чи були внесені відомості до ЄРДР за його заявою відсутні. Тому, просить слідчого суддю зобов`язати керівництво Деснянського УП ГУНП у м. Києві внести відомості до ЄРДР за його заявою від 31.03.2023 року та надати йому витяг з ЄРДР, а також розглядати скаргу за його відсутності та задовольнити її.

У судові засідання призначені на 12.04.2023 та 14.04.2023 особа, яка подала скаргу не з`являється.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Законодавцем чітко визначено, що скарги розглядаються за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу.

Разом з тим вищезазначена норма статті не має жодних вказівок щодо можливості розгляду скарги за відсутності особи, яка подала скаргу.

Особа, яка подала скаргу в судове засідання не з`явилася, що свідчить про фактичне не підтримання поданої скарги та не доведення обставин.

Уповноважений представник Деснянського УП ГУНП у м. Києві у судове засідання не з`явився, інформація про те чи були внесені відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 31.03.2023 року, на момент розгляду скарги до суду не надійшла.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 31.03.2023 року ОСОБА_3 подав до Деснянського УП ГУНП у м. Києві заяву про кримінальне правопорушення.

Однак у порушення вимог ст. 214 КПК України службовими особами Деснянської окружної прокуратури м. Києва на протязі 24 годин з моменту отримання заяви не були внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Статтею 2 КПК України визначено завдання кримінального провадження, одним із яких є застосування належної правової процедури до кожного учасника кримінального провадження.

У разі оскарження бездіяльності слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя перевіряє чи дотримувався прокурор, слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст.214 КПК України щодо 24- годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР.

Слід також вказати, що підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Таким чином, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Дана позиція узгоджується з висновком Верховного Суду у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18.

Крім того, відповідно до постанови ККС ВС у справі № 556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 не вбачається достатніх підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Окремо слід зазначити, що слідчий суддя при розгляді скарги не перевіряє та не досліджує докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 309, 372 КПК України слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1