Справа №: 398/1814/22
провадження №: 1-кп/398/207/22
УХВАЛА
Іменем України

"01" листопада 2022 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про доручення Територіальному управлінню державного бюро розслідувань, розташованому у місті Миколаєві, провести перевірку заяви обвинуваченого ОСОБА_6 щодо підроблення слідчим слідчого відділення Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 документів у кримінальному провадженні №0000593 від 16.05.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
У провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000593 від 16.05.2022 за обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заявив клопотання про доручення Територіальному управлінню державного бюро розслідувань, розташованому у місті Миколаєві, провести перевірку заяви обвинуваченого ОСОБА_6 , щодо підроблення слідчим слідчого відділення Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 документів у кримінальному провадженні №0000593, а саме протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16.05.2022 року.
В обґрунтування поданого клопотання послався на те, що 24 червня 2022 року слідчий слідчого відділення Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 надала сторонам кримінального провадження доступ до матеріалів досудового розслідування №0000593, що підтверджується протоколом про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 24.06.2022 року та реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000593, копії яких додаються до даного клопотання.
Згідно протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 24.06.2022 року у томі № 1 кримінального провадження на аркуші № 6 знаходиться протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16.05.2022 року, а також на аркушах № 15-17 знаходиться протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року.
Протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 16.05.2022 року містить ознаки підроблення, а саме:
у вступній частині Протоколу перед словом «слідчий» у назві посадової особи, яка складала документ є ознаки травлення документу;
у вступній частині Протоколу Ім`я «Ольга» та прізвище « ОСОБА_10 » мають ознаки травлення документу;
у кінці Протоколу після речення «Заяву прийняв» і перед словом «слідчий» у назві посадової особи, яка складала документ, є ознаки травлення документу;
у заключній частині Протоколу Ім`я « ОСОБА_11 » та прізвище « ОСОБА_10 » мають ознаки травлення документу.
Протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року містить ознаки підроблення, а саме:
у вступній частині Протоколу після назви посади слідчого «слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області старший лейтенант поліції» прізвище « ОСОБА_12 » та ініціали « ОСОБА_13 » містять ознаки травлення документу.
Встановлення обставин підроблення документів у кримінальному провадженні №0000593, а саме протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16.05.2022 року матимуть істотне значення для кримінального провадження, а саме визнання протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від 16.05.2022 року недопустимими доказами, так як були отримані у порядку не передбаченим КПК України та внаслідок вчинення злочину слідчим.
Обставини підроблення документів у кримінальному провадженні №0000593, а саме протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 16.05.2022 року не можуть бути встановлені та перевірені іншим шляхом, оскільки до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 та протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 від 16.05.2022 року стороною обвинувачення у складі матеріалів кримінального провадження №0000593 надані не були, тому на підставі ч.3 ст.333 КПК України, просить задовольнити клопотання.
Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 заявлене клопотання з наведених мотивів підтримав повністю та просив суд їх задовольнити.
Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, з`ясувавши обставини справи, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.
Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення - визначено в ч. 4 ст. 333 КПК України.
У своєму клопотанні обвинувачений посилається на наявність в процесуальних документах, а саме протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 від 16.05.2022 року ознак травлення документів в частині прізвища та посади службової особи, яка складала вказані процесуальні документи, внаслідок чого вони мають бути визнані недопустими доказами, так як були отримані у порядку не передбаченим КПК України та внаслідок вчинення злочину слідчим.
Оскільки стороною обвинувачення зазначені процесуальні документи надані не були, обставини підроблення вказаних документів у кримінальному провадженні не можуть бути встановлені та перевірені іншим шляхом, а тому на підставі ч.3 ст.333 КПК України, просить доручити Територіальному управлінню державного бюро розслідувань провести перевірку його заяви, щодо підроблення слідчим слідчого відділення Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 документів у кримінальному повадженні №0000593 від 16.05.2022 року, а саме протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року та протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 від 16.05.2022 року.
Статтею 84 КПК визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні данні, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Відповідно до статті 86 КПК доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом .

Згідно зі ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Аналізуючи положення ст.ст. 23, 95 КПК України, необхідно відмітити, що законодавець встановлює два випадки допустимості показань осіб, наданих на стадії судового розгляду кримінального провадження: 1) безпосередній допит вказаних осіб у судовому засіданні; 2) отримання показань свідка, потерпілого у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допит під час досудового розслідування в судовому засіданні. Отже, показання осіб (протоколи допиту), які отримані у встановленому законом порядку та на підставі яких уповноважені суб`єкти доказування приймають процесуальні рішення, є доказами під час досудового розслідування, але втрачають доказове значення під час судового розгляду кримінального провадження в суді. У постанові Верховного Суду від 19.12.2018 (провадження № 51-4127 км18) колегія суддів констатувала, що безпосередність дослідження доказів означає звернену до суду вимогу закону про дослідження ним всіх зібраних у конкретному кримінальному провадженні доказів шляхом допиту обвинувачених, потерпілих, свідків, експерта, огляду речових доказів, оголошення документів, відтворення звукозапису і відеозапису тощо. Ця засада кримінального судочинства має значення для повного з`ясування обставин кримінального провадження та його об`єктивного вирішення. Безпосередність сприйняття доказів дає змогу суду належним чином дослідити і перевірити їх як кожний доказ окремо, так і у взаємозв`язку з іншими доказами, здійснити їх оцінку за критеріями, визначеними у ч. 1 ст. 94 КПК України.

Зважаючи на вказані вимоги процесуального закону, та не даючи оцінку доказам на даному етапі розгляду кримінального провадження, суд зазначає, що 01.11.2022 судом розпочато дослідження письмових доказів, з яких вбачається про надходження заяви від матері потерпілої особи - ОСОБА_14 , про вчинення 16.05.2022 року відносно її сина ОСОБА_9 злочину. Отже, протокол про прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 від 16.05.2022, на який посилається обвинувачений та його захисник, не є єдиним доказом наявності самої події кримінального злочину відносно потерпілого ОСОБА_9 .

Щодо протоколу допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022, то суд вже неоднарозово висловлювався з приводу безпосереднього сприйняття судом показань учасників кримінального провадження, в тому числі потерпілого, який з`являється до суду і бажає бути допитаним в судовому засіданні. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання потерпілого, які будуть надані останнім безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ним в ході досудового розслідування.
Окрім того, обвинуваченим та його захисником у клопотанні про доручення проведення слідчих (розшукових) дій не наведено доводів неможливості встановлення або перевірки таких обставин іншим шляхом, зокрема, не зазначено, які дії було вчинено стороною захисту для встановлення вказаних обставин, та чому саме на суд, на думку сторони захисту, необхідно покласти обов`язок встановлення відповідних обставин.

Враховуючи ті обставини, що главою 20 КПК України передбачений вичерпний перелік слідчих (розшукових) дій, у поданому клопотанні обвинувачений не зазначив, яку конкретну слідчу (розшукову) дію він просить доручити провести Територіальному управлінню державного бюро розслідувань, в порядку ст.333 КПК України, та які саме слідчі (процесуальні) дії забезпечать досягнення поставленої стороною захисту мети.

Згідно з п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України однією із засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Зважаюче на викладене, сторони кримінального провадження самостійно визначають достатність та необхідність подання до суду доказів на обгрунтування своїх правових позицій, а тому доводи захисника про обов`язок прокурора надати суду такі процесуальні документи, як протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.05.2022 року та протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 від 16.05.2022 року - не грунтується на вимогах процесуального закону.

Таким чином, колегія суддів, розглянувши дане клопотання приходить до висновку, що підстав для доручення проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження не вбачається, а тому в задоволені клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 333, 369, 372, 376 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:
У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про доручення Територіальному управлінню державного бюро розслідувань, розташованому у місті Миколаєві, провести перевірку заяви обвинуваченого ОСОБА_6 щодо підроблення слідчим слідчого відділення Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 документів у кримінальному провадженні № 0000593 від 16.05.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено 07.11.2022 року о 09 год. 00 хв.
Головуючий суддя ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3