Справа № 357/1645/23
У Х В А Л А

21 лютого 2023 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженні за № 0000677, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України

про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні за № 0000677 від 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, про арешт тимчасово вилученого під час затримання та особистого обшуку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майна, а саме: мобільного телефону марки Мейзу з сім-картою НОМЕР_1 IMEI1: НОМЕР_2 IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спецпакету № ВУМ 1004426.

Клопотання мотивоване тим, що 08.02.2023 до Білоцерківського РУП ГУ НП у Київській області про те, що 08.02.2023 близько 19:59 год по вул. Першотравнева в смт Терезине Білоцерківського району Київської області був зупинений ОСОБА_5 , який при собі зберігав в кишені психотропну речовину - амфетамін.

За даним фактом 08.02.2023 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000677, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

08.02.2023 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та в ході особистого обшуку затриманого було вилучено порошкоподібну речовину білого кольору, яка була поміщена до спецпакету № ВУМ 1004427 та мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою НОМЕР_1 IMEI1: НОМЕР_2 IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спецпакету № ВУМ 1004426.

Допитаний у якості підозрюваного ОСОБА_5 пояснив, що ОСОБА_4 08.02.2023 незаконно збув йому психотропну речовину - амфетамін за 350 грн. Про зустріч з метою придбання психотропної речовини вони домовлялися по мобільному телефону.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження вказаного майна з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт на мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою НОМЕР_1 IMEI1: НОМЕР_2 IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спецпакету № ВУМ 1004426.

Беручи до уваги, що вищевказані вилучені речі є матеріальними об`єктами, які можуть зберігати на собі сліди вчинення злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюють під час кримінального провадження, наявна необхідність у застосуванні до тимчасово вилученого майна такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

У судове засідання прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 не прибув, натомість подав до суду заяву, якою просив проводити розгляд клопотання у його відсутності. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Власник майна - ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не прибув, натомість надіслав до суду заяву, якою просить проводити розгляд клопотання у його відсутності, проти накладення арешту не заперечує.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, враховуючи норми ст. 172 КПК України, слідчим суддею визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі прокурора та володільця майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання та додані копії документів, вважаю, що останнє підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, які додані до клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бут негайно повернуто особі, у якої воно було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що у даному кримінальному провадженні майно було вилучено 08.02.2023, а клопотання про накладення арешту на майно було скеровано до суду поштовим зв`язком 08.02.2023, тобто у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України - не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна. Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.02.2023 вказане клопотання було повернуто прокурору Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 для усунення недоліків в строк сімдесят дві години з моменту отримання ухвали. У межах встановленого строку для усунення недоліків, а саме: 17.02.2023 прокурор звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про арешт майна.

Встановлено, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000677 від 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Із протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 08.02.2023 вбачається, що слідчим СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 у період часу із 21:48 год по 22:06 год за адресою: Київська область, Білоцерківський район, в смт. Терезине, по вул. Першотравнева, було затримано ОСОБА_5 , який при собі зберігав психотропну речовину. Слідчий у присутності понятих здійснив обшук затриманої особи ОСОБА_5 під час якого було виявлено та вилучено: полімерний пакунок із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору, який поміщено до спецпакету № ВУМ 1004427 та мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою НОМЕР_1 IMEI1: НОМЕР_2 IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спецпакету № ВУМ 1004426.

Згідно зі ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей і грошей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 цього Кодексу.

У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути майно, що підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засіб чи знаряддя кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди.

У відповідності до вимог до ч. 2 ст. 168 КПК, тимчасове вилучення майна може здійснюватись під час обшуку, огляду.

Згідно ч. 3 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа, слідчий, прокурор може здійснити обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 цього Кодексу.

За викладеного, вилучене під час особистого обшуку підозрюваного майно вважається тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області від 09.02.2023 тимчасово вилучене майно, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Отже у слідчого судді існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати вважати, що мобільний телефон, вилучений під час затримання особи є засобом, з використанням якого було вчинено кримінальне правопорушення. Тобто вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, серед іншого: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання та метеріали кримінального провадження вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження.

Слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучений під час обшуку особи мобільний телефон може бути використанний як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Слідчий суддя зазначає, що у разі ненакладення арешту на тимчасово вилучене майно, воно може бути приховане, пошкоджене, зіпсоване, знищене або передано іншій особі, тому слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, так як тільки у випадку накладення арешту на вказане майно може бути виконане завдання щодо забезпечення засобів кримінального правопорушення.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до … наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, втручання у власність (користування) це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес. Правомірним є арешт за умови одночасного існування критерії в правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Враховуючи те, що мобільний телефон марки «Мейзу» з сім-картою НОМЕР_1 IMEI1: НОМЕР_2 IMEI2: НОМЕР_3 , визнаний речовим доказом у вказаному кримінальному проваджені, він може містити відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним збутом наркотичних засобів ОСОБА_4 , на що можуть вказувати зміст СМС, ММС, записи в блокнотах, фотографії, а також, наявність у органу досудового розслідування необхідності у проведенні детального огляду телефону, слідчий суддя приходить до висновку, що з метою збереження речових доказів на даному етапі кримінального провадження існує потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна шляхом накладення заборони на володіння, користування та розпорядження ним.

Таким чином, на переконання слідчого судді, дослідженні матеріали свідчать про наявність правових підстав для накладення арешту, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси користувача майна для забезпечення збереження речових доказів та з метою запобігання можливості його приховування, знищення або перетворення. Прокурором доведено необхідність накладення арешту на майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 98, 100, 167, 170-173, 175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 по кримінальному провадженню № 0000677, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України про накладання арешту на тимчасово вилучене майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно тимчасово вилучене 08.02.2023 під час затримання особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною відчуження, користування та розпорядження ним, а саме: на мобільний телефон марки Мейзу з сім-картою НОМЕР_1 IMEI1: НОМЕР_2 IMEI2: НОМЕР_3 , який поміщено до спецпакету № ВУМ 1004426.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити користування та розпорядження зазначеним майном.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1