Справа № 754/2134/23
У Х В А Л А

Іменем України

28 лютого 2023 року м.Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі скаржника ОСОБА_3 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на постанову дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання від 03.02.2023 у кримінальному провадженні №0000382 від 02.04.2022,

ВСТАНОВИВ:

16.02.2023 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вищевказаною скаргою, за змістом якої просить поновити строк на оскарження та скасувати постанову дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 06.02.2023 про відмову у задоволені клопотання щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000382 від 02.04.2022 за ст.358 ч.1 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 17.02.2023 відкрито провадження за скаргою, призначено справу до розгляду по суті, зобов`язано дізнавача надати для огляду матеріали щодо розгляду клопотання заявника від 03.02.2023 за матеріалами кримінального провадження.

В судовому засіданні скаржник доводи звернення до суду підтримав, наполягав на задоволенні скарги, зазначаючи про незаконність відмови у ознайомленні з матеріалами кримінального провадження оскільки ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 від 02.11.2022, скасована постанова дізнавача про відмову у визнанні потерпілим за матеріалами кримінального провадження.

Дізнавач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про поважність причини неявки не повідомила. В розпорядження суду надала матеріали кримінального провадження №0000382 від 02.04.2022 за ст.358 ч.1 КК України.

Опираючись на вимоги ч.3 ст. 306 КПК України, слід дійти висновку про можливість розгляду скарги за відсутності дізнавача бездіяльність якого оскаржується.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, що оскарженню підлягають такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового провадження, як бездіяльність, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 КПК України, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, вказаний перелік є вичерпним.

Частиною 2 статті 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Вимога заявника, за якою він просить надати можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження №0000382 від 02.04.2022 опирається на висновки слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 викладене в ухвалі від 02.11.2022 за якою постанова дізнавача ВД Деснянського УП УГНП у м. Києві ОСОБА_4 про відмову задоволенні клопотання щодо визнання потерпілим, скасована. З огляду на викладене, заявник робить висновок про набуття статусу потерпілого у вказаному кримінальному провадженню, та як наслідок наділення правами передбаченими ст.221 КПК України щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Так, на підставі п.5,7 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено, крім іншого, рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою (п.5); рішення слідчого дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих ( розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником (п.7).

За ч.1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Оскільки особою, яка подала скаргу не було пропущено строк на подання скарги, слідчий суддя не вирішує питання щодо поновлення строку на подання скарги.

Слідчим суддею встановлено, що 06.02.2023 дізнавачем ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження №0000382 від 02.04.2022 винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 03.02.2023 щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Мотивувальна частина оскаржуваної постанови не містить обґрунтувань дізнавача, за яких остання прийшла до висновків про відсутність підстав до задоволення клопотання у ознайомленні із матеріалами кримінального провадження. Разом з тим, цитування дізнавачем вимог ст.ст.60,220,221 КПК України дає можливість стверджувати, що підставою у відмові в ознайомленні з матеріалами кримінального провадження є відсутність у заявника ОСОБА_3 статусу потерпілого за матеріалами кримінального провадження.

Слід зауважити, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної , фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення (ч.ч.1,2 ст.55 КПК України)

Тобто для набуття статусу потерпілого достатньо подання заяви про вчинення щодо особи кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Частиною 5 ст. 55 КПК України передбачено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий, дізнавач або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Лише таким процесуальним рішенням дізнавача, слідчого чи прокурора припиняється статус потерпілої особи, яка подала заяву про злочин щодо неї, під час якого їй заподіяно моральну, фізичну, або майнову шкоду. Незважаючи на те, що заявник неодноразово звертався до слідчих суддів щодо оскарження бездіяльності дізнавача в частині не прийняття ріщення щодо його статусу у даному кримінальному провадженні, не вручення йому пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого, інформація про ухвалення на досудовому слідстві постанов про припинення статусу потерпілого, відсутня.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що дізнавачем при винесені постанови від 06.02.2023 про відмову у задоволенні заявленого клопотання щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, не було враховано набуття ОСОБА_3 статусу потерпілого з часу подання заяв про вчинений проступок, відповідно постанова дізнавача є незаконною та необґрунтованою, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 303, ч. 4 ст. 304, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 06.02.2023 про відмову у ознайомленні із матеріалами кримінального провадження №0000382 від 02.04.2022, задовольнити.

Постанову дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_4 від 06.02.2023 про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 03.02.2023 щодо ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000382 від 02.04.2022 за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1