Справа №694/89/23
провадження № 1-кс/694/37/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.01.2023 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, в порядку ст. 303 КПК України,

В С Т А Н О В И В :

До Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, в порядку ст. 303 КПК України, у кримінальному провадженні № 0000439 від 21.05.2019, яка полягає у не розгляді клопотання від 03.10.2022.

Скаргу мотивовано тим, що 03.10.2022 адвокат ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 звернувся до дізнавача сектору дізнання Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області з клопотанням про проведення слідчих дій у кримінальному провадженні № 0000439 від 21.05.2019.

Водночас, у визначений ст. 220 КПК України триденний строк клопотання адвоката дізнавачем не розглянуте, що свідчить про допущену останнім бездіяльність. Дізнавачем надіслано у відповідь на його клопотання лист від 12.10.2022, який скаржником отримано 20.10.2022, де вказано, що його клопотання розглянуте і приєднане до матеріалів кримінального провадження. Тому, представник потерпілого звернувся до Звенигородського районного суду зі скаргою на бездіяльність дізнавача ОСОБА_4 в порядку ст.303 КПК України, за результатами розгляду якої, 01.12.2022 слідчим суддею винесено ухвалу, якою зобов`язано дізнавача на виконання вимог ст.220 КПК України повідомити представника потерпілого ОСОБА_2 про результати розгляду клопотання від 03.10.2022. 03.01.2023 представнику потерпілого ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку надійшов лист від 30.12.2022 за № 16024/55/09-2022 за підписом дізнавача ОСОБА_5 про те, що на виконання ухвали слідчого судді Звенигородського районного суду від 01.12.2022, у т.ч. по справі №694/1933/22 повідомляють, що клопотання, датоване 03.10.2022, подане в рамках кримінального провадження № 0000439 від 22.05.2019, яке надійшло до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 11.10.2022 розглянуте та 12.10.2022 року винесено постанову про відмову в його задоволенні, яку було надіслано поштовим зв`язком та одночасно повідомлено про можливість повторного отримання вказаної постанови безпосередньо у Звенигородському РВП. Проте така відповідь вказує на те, що при розгляді клопотання дізнавачем СД Звенигородського РВП допущено порушення вимог кримінально-процесуального законодавства та бездіяльність, яка є протиправною, та такою, що грубо порушує права та інтереси потерпілих. Зокрема вказує, що постанову про відмову в задоволенні клопотання, винесену 12.10.2022, на яку посилається дізнавач ОСОБА_4 йому не направлялася та він таку не отримував, з моменту подачі клопотання і до теперішнього часу її зміст залишається невідомим, жодного підтверджуючого документу направлення дізнавачем саме постанови, а не листа не надано.

В зв`язку з наведеним, адвокат ОСОБА_2 просить слідчого суддю зобов`язати дізнавача розглянути клопотання від 03.10.2022 та винести відповідне процесуальне рішення.

Вважає, що строк на оскарження слід обраховувати з моменту отримання листа від 30.12.2022, який надійшов засобами поштового зв`язку 03.01.2023, а відтак він не пропущений.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 12.01.2023 року матеріали зазначеної скарги були передані судді ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку про наступне.

Відповідно до п. 1. ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, зокрема, у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з ч. 2 ст. 113 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Так, ст. 220 КПК України передбачено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Як вбачається з матеріалів скарги, клопотання до дізнавача сектору дізнання Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області подано 03.10.2022, а отже, триденний строк розгляду вказаного клопотання дізнавачем сплинув 06.10.2022.

Відтак, десятиденний строк на оскарження бездіяльності щодо не розгляду поданого клопотання закінчився 17.10.2022 (з урахуванням вихідних днів), однак скаргу подано до суду лише 11.01.2023, тобто із суттєвим порушенням наданого законом строку на оскарження.

В своїй скарзі, заявник просить поновити строк звернення зі скаргою, у разі потреби, у зв`язку з поважністю причин пропуску процесуального строку, оскільки лист Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області від 30.12.2022 про виконання ухвали слідчого судді від 01.12.2022 отримав 03.01.2023.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску заявником процесуального строку для звернення з відповідною скаргою, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно із ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Стаття 117 КПК України встановлює можливість поновлення процесуального строку лише у разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, судом мають враховуватися такі обставини, як тривалість процесуального строку; час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин пропуску), та інші доречні обставини.

Із рішень Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Мушта проти України», «Рябих проти Росії», «Устименко проти України», «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії» вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим і вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо, зокрема пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру.

Посилання адвоката на те, що строк на оскарження такої бездіяльності ним не пропущено, оскільки його слід обраховувати з дня отримання листа дізнавача про виконання ухвали слідчого судді, слідчий суддя не приймає до уваги.

Так, вказана бездіяльність, яка полягає у не розгляді клопотання від 03.10.2022 і є предметом даної скарги, була предметом дослідження аналогічної скарги ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , за результатами чого було винесено відповідну ухвалу від 01.12.2022. Отже вже станом на час винесення ухвали (01.12.2022) скаржнику було відомо що мається бездіяльність слідчого по розгляду клопотання. При розгляді скарги ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування яка полягає у нездійсненні процесуальних дій в порядку ст.303 КПК України слідчим суддею 01.12.2022, прокурором в судовому засіданні було надано копію постанови від 12.10.2022 про результати розгляду клопотання представника потерпілого ОСОБА_2 від 03.10.2022, окрім того дізнавачем було надано відповідь від 30.12.2022 на ухвалу слідчого судді, тому вказана бездіяльність дізнавача вже була предметом судового розгляду, про що скаржник також зазначає у своїй скарзі та відповідно й вбачається з ухвали слідчого судді від 01.12.2022, тому обставини, які були б підставою для поновлення строку на оскарження, ним не наведені.

Із огляду на положення закону та практику ЄСПЛ вказані обставини не свідчать про поважність причин пропуску строку, так як не стосуються особливих і непереборних обставин суттєвого та переконливого характеру, що унеможливили звернення до суду у встановлений законом строк.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, в порядку ст. 303 КПК України, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Водночас, слідчий суддя відзначає, що правові норми завжди мають мету, для досягнення якої власне і створюються. Норми права мають застосовуватися, у тому числі і тлумачитися, із врахуванням такої мети, тобто із врахуванням того результату, який за задумом законодавця повинен досягатися внаслідок реалізації такої норми.

Відповідно і будь-яке передбачене законом право, в т.ч. на оскарження бездіяльності слідчого, не може використовуватись усупереч його призначенню, тобто реалізація такого права повинна відбуватися з метою, яка за своєю суттю є легітимною.

Метою вказаної статті, яка надає право звертатись зі скаргою на бездіяльність дізнавача, є забезпечення судового контролю над здійсненням досудового розслідування. Зазначена мета є досягнутою, зокрема, в разі постановлення за скаргою особи ухвали про зобов`язання уповноваженого суб`єкта вчинити певну дію і покликана, з одного боку, забезпечити оперативне реагування на клопотання учасників провадження, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого -

виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів.

Водночас, як вбачається із встановлених судом обставин, скаржник використовує інструменти судового захисту прав учасників кримінального провадження із тим, щоб ініціювати повторний розгляд свого клопотання за тими ж самими фактами, у той час як КПК України не передбачає багаторазове (повторне) однієї і тієї самої дії/бездіяльності.

Як встановлено, слідчий суддя Звенигородського районного вже здійснював судовий контроль за дотриманням прав скаржника за його скаргами на бездіяльність дізнавача щодо не розгляду того самого клопотання. Тобто, наведені ним у поданій до суду скарзі від 10.01.2023 обставини вже були предметом судового розгляду, що підтверджується як долученими скаржником ухвалами і не заперечується самим скаржником, оскільки про це вказується у скарзі.

Слідчий суддя вимушений констатувати, що зазначені дії скаржника свідчать про наявність в них ознак зловживання процесуальними правами.

Так, під зловживанням правом, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, слід розуміти випадки, коли заявник неодноразово подає до суду сутяжницькі та явно необґрунтовані заяви, аналогічні заяві, яку він подав раніше і яку вже було визнано неприйнятною (рішення у справах «М. проти Сполученого Королівства» та «Філіс проти Греції»), що є неприпустимим при судовому розгляді, оскільки в такому разі уся процедура судового розгляду є невиправданою та неефективною, адже особа звертається до суду з метою, що відмінна від захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такі зловживання є сутяжницькими, а скарги - завідомо безпідставними (явно необґрунтованими), що мають штучний характер.

З наведених мотивів, враховуючи мету норми, передбаченої п.1 ч. 1 ст. 303 КПК та завдання кримінального провадження, в разі наявності судового рішення про зобов`язання вчинити певну дію за заявою особи, то наступні скарги цієї особи з приводу тієї ж самої бездіяльності уповноваженого суб`єкта за заявою щодо того ж самого кримінального правопорушення не можуть бути предметом повторного судового розгляду. Багаторазове подання до слідчого судді скарг особою, права якої вже захищені судом, може свідчити про зловживання нею правом на подання скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 220, 221, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Відмовити адвокату ОСОБА_2 у поновленні процесуального строку на звернення зі скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, в порядку ст. 303 КПК України.

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, в порядку ст.. 303 КПК України, - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1