Справа № 509/4853/22
УХВАЛА
24 листопада 2022 року смт. Овідіополь
Слідчий суддя Овідіопольського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду клопотання слідчого СВ ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна по матеріалам кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000501 від 19.11.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна по матеріалам кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000501 від 19.11.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що В ході досудового розслідування встановлено, що 19.11.2022 приблизно о 10 годині, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , на прохання ОСОБА_7 , перебуваючи біля місця мешкання останньої, за адресою: АДРЕСА_1 , здійснювали спилювання дерева «акація» (ЄО № 6945 від 19.11.2022)

Проведеним оглядом місця події за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (моб. тел НОМЕР_1 ) виявлено та вилучено бензо-пилку в корпусі червоного кольору фірми «Rorx», моделі «CS5202» із полотном білого кольору.

В рамках провадження вказана річ, долучена до матеріалів провадження в якості речових доказів.

Тому, з метою доведення факту причетності винних та обставин вчинення ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, з метою забезпечення схоронності доказу, що був виявлений в ході проведення огляду місця події, виникла нагальна необхідність в накладенні арешту на майно, яке було вилучено при огляді місця події у ОСОБА_5 .

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, при зверненні з клопотанням направили на адресу суду клопотання, відповідно до яких просили проводити розгляд клопотання за їх відсутності.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, заяв та клопотань на адресу суду не надсилав, повідомлений належним чином про час, дату та місце розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного.

Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 і 3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, або може бути конфісковане у підозрюваного та інше. Завданням арешту майна є збереження речових доказів, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є, зокрема, забезпечення кримінального провадження. Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Із копії протоколу огляду місця події від 19.11.2022 року слідує, що за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено бензо-пилку в корпусі червоного кольору фірми «Rorx», моделі «CS5202» із полотном білого кольору.

Постановою слідчого від 19.11.2022 року вищеперераховані речі визнані речовими доказами в рамках кримінального провадження.

Пункт 1 ч. 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, передачі, відчуження.

Якщо тимчасово вилучене майно не арештувати, то у особи, в якої воно було вилучене та якій підлягатиме поверненню, існуватиме реальна можливість на вчинення перелічених дій з вилученим майном з метою знищення речових доказів у кримінальному провадженні.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

В своєму клопотанні слідчий СВ відділення поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_3 довів наявність підстав, передбачених ч. 2 ст. 173 КПК України та необхідність арешту.

Таким чином, дослідженні в судовому засіданні докази підтверджують той факт, що вилучене під час проведення огляду місця події 19.11.2022 року у гр. ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме бензо-пилку в корпусі червоного кольору фірми «Rorx», моделі «CS5202» із полотном білого кольору, має відношення до кримінального провадження № 0000501 від 19.11.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, як речовий доказ, оскільки існують достатні підстави вважати, що зазначене тимчасово вилучене майно використане як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 167, 170, 173, 309, 372, 395 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події 19.11.2022 року предмети, а саме на: бензо-пилку в корпусі червоного кольору фірми «Rorx», моделі «CS5202» із полотном білого кольору, та після проведення необхідних експертних досліджень передати власнику на відповідальне зберігання з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання майна до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку, та попередити про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна, до проведення необхідних слідчих дій в рамках кримінального провадження.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору та власнику майна не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити володільцям майна про їх право звернутися з клопотанням до слідчого судді про скасування арешту майна у відповідності до вимог ст.174 КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1