Справа № 947/6284/23
Провадження № 1-кс/947/2670/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000261 від 19.02.2023 ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Курманаївка, рф, громадянина України, українця, з середньою освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого - останній раз 04.10.2021 року Малиновським районним судом м. Одеси за ст. 185 ч. 2 КК України до 2 років позбавлення волі, з застосуванням ч. 4 ст. 70 КК України, відносно якого на розгляді у Київському районному суді м. Одеси перебуває обвинувальний акт за ч. 1 ст. 111-1 КК України,

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, досудовим розслідуванням встановлено, що незважаючи на те, що ОСОБА_4 неодноразово судимий за скоєння злочинів проти власності, 19 лютого 2023 року приблизно о 06 годині 00 хвилин, останній перебував у під`їзді № 3 багатоповерхового житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_2 , де на сходовому майданчику між першим та другим поверхом побачив велосипед марки «Azimut» моделі «Shock» фіолетового кольору, який був прикріплений до труби, в цей час, у останнього виник злочинний умисел, спрямований на викрадення чужого майна, а предметом свого злочинного посягання визначив вищевказаний велосипед.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення, перебуваючи в тому ж місці та в той же час, впевнившись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, діючи умисно, повторно в умовах воєнного стану, введеного у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України (Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022), перерізав велосипедний замок, за допомогою наявних у нього кусачок, та таємно викрав велосипед марки «Azimut» моделі «Shock» фіолетового кольору, вартістю 5000 гривень, який належить потерпілій ОСОБА_7 .

Після чого, з метою недопущення можливості його викриття, ОСОБА_4 , покинув місце вчинення кримінального правопорушення, отримавши реальну можливість розпорядитися викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальну шкоду на вищевказану суму.

За вищевикладених обставин, 28.02.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З огляду на наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, враховуючи наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні:

-прокурор вимоги поданого клопотання підтримала та просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням мінімального розміру застави;

-підозрюваний просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 28.02.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.

В поданому клопотанні сторона обвинувачення зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджуєтьсяпротоколом огляду місця події від 19.02.2023, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 19.02.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 21.02.2023, протокол огляду місця події від 21.02.2023, протоколом огляду предмета від 21.02.2023, протоколом огляду предмета від 22.02.2023, протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_7 від 22.02.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.02.2023, та іншими матеріалами кримінального провадження.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні прокурором наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Що стосується заявлених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Так, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховування від органів досудового розслідування, що обумовлюється ступенем тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку подальшого доведення його вини у встановленому законом порядку перед судом, а також фактом усвідомлення підозрюваним означених наслідків для себе, за ймовірно вчиненні останнім дії. Крім того, про існування означеного ризику можуть свідчити фактичні обставини даного кримінального провадження, зокрема поведінка підозрюваного після можливого вчинення інкримінованих останньому кримінальних правопорушень, який після його можливого вчинення місце злочину покинув.

Крім того, оскільки на теперішній час в рамках даного кримінального провадження обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри в тому числі ґрунтується на показаннях свідків, які безпосередньо не допитувалися судом, в зв`язку з чим, такими показаннями у випадку направлення обвинувального акту до суду, суд не зможе обґрунтовувати свої процесуальні рішення, з огляду на те, що анкетні дані свідків відомі підозрюваному, слідчий суддя також приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків в рамках кримінального провадження.

Більше того, слідчий суддя вважає обґрунтованим та доведеним стороною обвинувачення існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення. Зокрема, на думку слідчого судді, існування такого ризику обґрунтовується характеризуючими підозрюваного даними, серед яких наявність у останнього судимостей за вчинення умисних корисливих кримінальних правопорушень, а також той факт, що на даний час відносно підозрюваного на розгляді у Київському районному суді м. Одеси перебуває обвинувальний акт відносно підозрюваного за ч. 1 ст. 111-1 КК України, а також відсутність офіційного місця роботи, а відтак і заробітку.

Водночас, щодо посилань сторони обвинувачення про існування ризиків, передбачених п.п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість вказаних посилань сторони обвинувачення, оскільки матеріали дійсного кримінального провадження не містять відповідних даних, на підставі яких слідчий суддя міг би прийти до переконання про їх існування.

На підставі викладеного, з врахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру інкримінованого ОСОБА_4 діяння та одночасної потреби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов?язків, єдиним запобіжним заходом, який наддасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відтак, з урахуванням встановлених в судовому засіданні ризиків та обставин ймовірного вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, особи підозрюваного, а також обґрунтованості клопотання сторони обвинувачення, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Беручи до уваги фактичні обставини даного кримінального провадження, а також встановлені в судовому засіданні ризики, враховуючи відомості щодо майнового стану підозрюваного, а також розміру ймовірно завданої шкоди, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність визначення підозрюваному ОСОБА_4 застави у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000261 від 19.02.2023 ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, року відносно ОСОБА_4 - частково задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 28.04.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 28.04.2023 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. Утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному кримінальному провадженні;

5. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1