Справа №576/4/22 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/791/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керують транспортними засобами
УХВАЛА

Іменем України

14 березня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 576/4/22 за клопотанням представника потерпілої ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 17.11.2022 відносно ОСОБА_7 ,

установила:

Вироком Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 17.11.2022 ОСОБА_7 визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК, і йому призначене покарання із застосуванням ст. 69 КК у виді штрафу в розмірі 38 250 грн із позбавленням права керувати т/з на строк 1 рік. У задоволенні цивільного позову ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_9 про стягнення шкоди відмовлено. Стягнуто з ОСОБА_7 на користь держави процесуальні витрати в розмірі 7 208,04 грн.

04.01.2023 на зазначений вирок суду до Глухівського міськрайонного суду Сумської області надійшла апеляційна скарга представника потерпілої ОСОБА_9 - адвоката ОСОБА_10 разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження цього судового рішення, яке обґрунтоване тим, що потерпіла ОСОБА_9 та її законний представник ОСОБА_8 не брали участь в судовому засіданні, під час якого розглядався цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, і були відсутні під час проголошення вироку, оскільки перебували за кордоном у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф на територію України, а тому не мали змоги бути присутніми в суді та надати будь-які пояснення і заперечення у справі. Копія вироку не надходила, а договір про надання правової допомоги був укладений 15.12.2022 із законним представником в інтересах неповнолітньої потерпілої, у зв`язку з чим 20.12.2022 було направлене клопотання про видачу копії вироку суду і 27.12.2022 вищезазначене рішення надійшло на електронну адресу адвоката. Звертає увагу на те, що на території Сумської області та в м. Суми діють графіки планових відключень електроенергії, що завадило йому належним чином підготувати апеляційну скаргу.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце судового розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від прокурора ОСОБА_11 та представника потерпілої ОСОБА_10 надійшли заяви про розгляд клопотання про поновлення строку у їх відсутність, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду без участі сторін судового провадження, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання представника потерпілої підлягає задоволенню з таких підстав.

Зокрема, процесуальний строк повинен бути поновленим за клопотанням зацікавленої сторони, якщо він пропущений з поважних причин (ч. 1 ст. 117 КПК), а апеляційна скарга на вирок суду першої інстанції подається через суд, який його ухвалив протягом тридцяти днів з дня його проголошення (п. 1 ч. 1 і п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК). При цьому при реалізації норм національного процесуального законодавства, яке регламентує порядок поновлення строку на апеляційне оскарження, необхідно ураховувати і правові позиції ЄСПЛ сформульовані, зокрема, в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03), згідно яких «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими; від судів вимагається вказувати підстави, однією із яких може бути неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження; у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи є підстави для поновлення строків для оскарження, які виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення (принцип res judicata)».

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду; рівень доступу, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, та з боку держави не повинно чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

«Якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених ст. 6 Конвенції, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль в ньому апеляційного суду» (рішення ЄСПЛ від 26.07.2005 у справі «Подбіельські та ППУ Полпуре проти Польщі» (Podbielski and PPU Polpure v. Poland), заява № 39199/98, п. 62).

В іншому своєму рішенні від 28.01.2021 у справі «Кушнір проти України» ЄСПЛ, констатуючи порушення п. 1 ст. 1 Конвенції, зазначив, «…що право на доступу до суду передбачає право на отримання належного повідомлення про судові рішення, особливо у випадках, коли апеляційна скарга може бути подана у конкретно встановлений строк. Заявник не був присутній у судовому засіданні суду першої інстанції, оскільки засідання проводилося на підставі письмових доводів сторін і, таким чином, без їхнього виклику; отже, заявник не знав зміст постанови, прийнятої за результатами розгляду його позову, у тому числі наведене судом обґрунтування. Це означає, що він не зміг би оскаржити постанову своєчасно, не маючи її паперової копії…» (п. 30-32).

Процесуальні строки - це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу (ст. 113 КПК), тому правило дотримання тридцятиденного строку на оскарження вироку суду першої інстанції з дня його проголошення, передбачене п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК, покликано надати потенційному заявникові достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції.

Вирок Глухівського міськрайонного суду Сумської області був проголошений 17.11.2022 у відсутність потерпілої ОСОБА_9 , її законного представника ОСОБА_8 та представника потерпілої - адвоката ОСОБА_12 , а в матеріалах кримінального провадження відсутні відомості про направлення судового рішення потерпілій ОСОБА_9 та її законному представнику ОСОБА_8 .

З огляду на викладене, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7, 8, 28 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв учасників судового провадження та забезпечують потерпілій, її законному представнику та адвокату реальну можливість використати уci передбачені законом засоби для цього, а тому не маючи повного тексту судового рішення, потерпіла сторона була позбавлена такої можливості.

Крім того, колегія суддів ураховує і такий загальновідомий факт, який не потребує будь-яких доказів на його підтвердження та свідчить про існування об`єктивних перешкод у зверненні представника потерпілої ОСОБА_10 в інтересах потерпілої ОСОБА_9 із апеляційною скаргою до суду першої інстанції, як проведення активних військових і бойових дій на території Сумської області, а відповідно Указу Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану» від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» в Україні був введений воєнний стан із строком на 30 діб, який у подальшому був неодноразово продовжений.

Таким чином, колегія суддів вважає, що строк апеляційного оскарження вироку суду підлягає поновленню, оскільки він пропущений з поважних і об`єктивних причин.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України,

постановила:

Клопотання представника потерпілої ОСОБА_6 задовольнити.

Поновити строк на апеляційне оскарження вироку Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 17.11.2022 відносно ОСОБА_7 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4