н/п 1-кс/953/4275/22
"01" листопада 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
за участю представника власника майна адвоката ОСОБА_4 ,
власника майна ОСОБА_5 ,
На обґрунтування клопотання заявник зазначає, що вилучені речі не можуть відповідати критеріям ст. 98 КПК України, тобто бути речовими доказами, оскільки є його особистим майном і жодним чином не мають будь-якого відношення до кримінального провадження. Крім того зазначає, що органами досудового розслідування по майну, переліченому в клопотанні, експертизи не призначалися та не проводилися.
В судове засідання власник майна та його представник з`явились, та просили задовольнити клопотання.
Прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні вказаного клопотання, посилаючись на те, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, проводяться слідчі дії.
Слідчий суддя, вислухавши власника майна, його представника, прокурора, вивчивши надані документи та матеріали, приходить до наступного.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.06.2022 накладено арешт на майно, яке було вилучене 01.06.2022 під час обшуку в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та зобов`язано слідчого за участю спеціаліста протягом 2 місяців зняти інформацію з мобільних телефонів, після чого постановлено передати вказані предмети на відповідальне зберігання власникам майна, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що в порушення ст. 174 КПК України, заявником не доведено, що в подальшому арешті майна відпала потреба, або що арешт накладено не обґрунтовано.
Тому, слідчий суддя вважає, що на теперішній час відсутні підстави вважати, що відпала потреба в збереженні, застосованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.06.2022 заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту вказаного майна.
Враховуючи вище викладене, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту вказаного майна.
При цьому, як зазначено вище, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.06.2022 зобов`язано слідчого за участю спеціаліста протягом 2 місяців зняти інформацію з мобільних телефонів, після чого постановлено передати вказані предмети на відповідальне зберігання власникам майна, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Таким чином слідчий суддя поклав та орган досудового розслідування обов`язок після проведення необхідних експертиз передати вказану техніку її власнику на відповідальне зберігання.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Керуючись ст.ст. 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1