Cправа № 127/3063/23
Провадження № 1-кс/127/1247/23
У Х В А Л А

Іменем України

07 лютого 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

заявника клопотання: адвоката ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту, накладеного УСБУ в Закарпатській області 10 лютого 2010 року у кримінальній справі №839 на транспортний засіб - фургон малотонажний MERCEDES-BENZ 211 CDI, 2005 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням, в якому просив скасувати арешт накладений у 2010 році слідчим в ОВС слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області на транспортний засіб - фургон малотонажний MERCEDES-BENZ 211 CDI, 2005 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 є власником транспортного засобу - фургон малотонажний MERCEDES-BENZ 211 CDI, 2005 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

В період травня грудня 2009 року на адресу приватного підприємства «ІЗІДА-ОВ» з країн західної Європи, в режимі «імпорт», було ввезено транспортні засоби бувші у використанні (сідельні тягачі, вантажні автомобілі, причепи-цистерни, напівпричепи, причепи) в кількості 122 одиниць.

Надалі УСБУ в Закарпатській області за фактом контрабанди транспортних засобів, тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України була відкрита кримінальна справа №695. В той же час, в межах цієї кримінальної справи старшим слідчим в ОВС слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області винесено постанову про заборону відчуження транспортних засобів, їх зняття з обліку та перереєстрації.

В подальшому, вищевказану кримінальну справу №695 направлено на адресу слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області.

Слідчим відділом УСБУ у Вінницькій області кримінальна справа №695 зареєстрована під №839.

Постановою УСБУ у Вінницькій області від 18.01.2012 кримінальну справу №839 закрито за відсутністю складу злочину.

На думку заявника на даний час відпала потреба у арешті на вказане майно, а тому звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задовольнити.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

УСБУ у Вінницькій області явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечило, однак про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялось завчасно та належним чином.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення заявника клопотання, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання, з огляду на таке.

Згідно зі статтею 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як слідує з матеріалів клопотання та встановлено у судовому засіданні, в період травня грудня 2009 року на адресу приватного підприємства «ІЗІДА-ОВ» з країн західної Європи, в режимі «імпорт», було ввезено транспортні засоби бувші у використанні (сідельні тягачі, вантажні автомобілі, причепи-цистерни, напівпричепи, причепи) в кількості 122 одиниць.

Надалі УСБУ в Закарпатській області за фактом контрабанди транспортних засобів, тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України була відкрита кримінальна справа №695. В той же час, в межах цієї кримінальної справи старшим слідчим в ОВС слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області винесено постанову про заборону відчуження транспортних засобів, їх зняття з обліку та перереєстрації.

В подальшому, вищевказану кримінальну справу №695 направлено на адресу слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області.

Слідчим відділом УСБУ у Вінницькій області кримінальна справа №695 зареєстрована під №839.

Постановою УСБУ у Вінницькій області від 18.01.2012 кримінальну справу №839 закрито за відсутністю складу злочину.

Визначаючись щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя виходить з того, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. (ст. 2 КПК)

Відповідно до частини першої та другої статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом (КПК України).

Згідно з пунктом 18 статті 3 КПК України слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За змістом вказаної норми однією з головних функцій слідчого судді є насамперед здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування кримінального провадження.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За правилами визначеними частиною першою статті 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

З аналізу вищенаведених норм слідує висновок про те, що слідчий суддя здійснює повноваження судового контролю, в тому числі, щодо накладення та скасування арешту майна, виключно в межах здійснення досудового розслідування, яке розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та завершується днем звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або ж днем ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Частиною третьою статті 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України).

Отже, Кримінальним процесуальним кодексом України визначено, що слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування, однак жодних доказів на підтвердження того, що на даний час здійснюється досудове розслідування, щодо наведених у клопотанні обставин, матеріали клопотання не містять.

Поряд з цим, суд звертає увагу на наступне.

Як слідує з матеріалів клопотання, арешт на майно накладено у 2010 році старшим слідчим в ОВС слідчого відділу УСБУ в Закарпатській області, тобто арешт на майно накладався під час дії КПК України 1960 року за процедурою, встановленою цим нормативно-правовим актом.

Відповідно до пункту 9 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України (в редакції 2012 року) арешт майна, застосований до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжує свою дію до його зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом. Ця норма узгоджується з вимогами частини першої статті 5 КПК України 2012 року, за якою процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Відповідно до частини шостої статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 174 КПК України 2012 року як підозрюваний, обвинувачений, їх захисник або законний представник, так і інший власник або володілець майна вправі звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в тому числі на тій підставі, що в подальшому у застосуванні відповідного заходу відпала потреба.

Проте, слідчий суддя, як і прокурор, наділений повноваженнями приймати рішення про припинення цього заходу виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, встановленому КПК України 2012 року. Процедури вирішення означених питань за межами кримінального провадження КПК України не передбачає.

В той же час, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі №727/2878/19 висловлено правову позицію щодо того, що:

- спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи, слід розглядати за правилами цивільного судочинства;

- питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна вирішує слідчий суддя в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Отже, скасування арешту майна, що накладений органом досудового слідства під час процесу досудового слідства у кримінальній справі на підставі положень КПК України 1960 року, має відбуватись в порядку цивільного судочинства.

Оскільки з клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , слідує, що арешт на майно був накладений до набрання чинності КПК України 2012 року (у 2010 році), такий арешт продовжує свою дію до моменту його зміни, скасування чи припинення у вищезазначеному порядку, а відтак вирішення питання про скасування арешту майна має відбуватися в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, слід відмовити.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 3, 26, 100, 170, 219, 284, 303, 309, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту, накладеного УСБУ в Закарпатській області 10 лютого 2010 року у кримінальній справі №839 на транспортний засіб - фургон малотонажний MERCEDES-BENZ 211 CDI, 2005 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя