Справа № 1-1360/10
Провадження № 1-во/638/20/23
УХВАЛА

Іменем України

04 квітня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_7.,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_8.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву заступника начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 про виправлення описки у вироку Дзержинського районного суду м.Харкова від 28 грудня 2010 року відносно ОСОБА_1 , -

встановив:

13 березня 2023 року заступник начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у вироку Дзержинського районного суду м.Харкова від 28 грудня 2010 року відносно ОСОБА_1 , відповідно до якої просить виправити описку в резолютивній частині вироку, а саме змінити третій абзац та викласти її у редакції «… В соответствии со ст.81 УПК Украины вещественные доказательства по настоящему делу, а именно - денежные средства, купюрами достоинством 5, 10 грн, изъятые у ОСОБА_2 , и 10 грн, изъятые у ОСОБА_3 , сданные в сектор ФОБУ ХГУ ГУМВД Украины в Харьковской области, лом в количестве 330 кг, переданный на ответственное хранение ОСОБА_4 , лом, изъятый с места происшествия сданный в камеру хранения Дзержинского РО ХГУ ГУМВД Украины в Харьковской области, как нажатые преступным путем - передать в доход государства…».

У судове засідання заявник, а також інші учасники судового розгляду не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, а тому суд, враховуючи положення ч. 2 ст.379 КПК України, вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, які стосуються розгляду заяви, вбачається наступне.

Вироком Дзержинського районного суду м.Харкова від 28 грудня 2010 року (головуючий суддя ОСОБА_5.) ОСОБА_1. визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.213 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 1700 грн. Відповідно до ст.81 КПК України речові докази по даній справі, а саме - грошові кошти, купюрами 5, 10 грн., передані до сектору ФОБУ ХМУ ГУМВС України в Харківській області, лом у кількості 330 кг. Переданий на відповідальне зберігання ОСОБА_1 , лом вилучений з місця правопорушення переданий до камери зберігання Дзержинського РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області, як отриманий злочинним шляхом - передати в дохід держави.

Так, судове рішення має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних і стилістичних помилок, виправлень), а також повинно бути точним.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Ч. 5 ст. 371 КПК України передбачено, що виправлення в судовому рішенні мають бути засвідченні підписами суддів того складу суду, який його ухвалив.

У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання щодо вирішення долі речових доказів, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379 КПК України, а тому заява про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні задоволена бути не може.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379 КПК України, суд,

встановив:

У задоволенні заяви заступника начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 про виправлення описки у вироку Дзержинського районного суду м.Харкова від 28 грудня 2010 року відносно ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м.Харкова.

Суддя ОСОБА_7