Справа № 487/5787/21
Провадження № 1-кс/487/614/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.03.2023 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , оглянувши матеріали клопотання представника Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000246 від 13.08.2021

ВСТАНОВИВ:

01.03.2023 представник ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просив скасувати арешт з майна, належного ГУНП в Одеській області, накладеного в межах кримінального провадження № 0000246, а саме: автомобіля ВАЗ 21101vin code: НОМЕР_1 , талону на автомобіль ВАЗ 21101 vin code: НОМЕР_1 , талону закріплення транспорту за ОСОБА_3 , талону закріплення транспорту за ОСОБА_4 .

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла до такого висновку.

Відповідно до статті 3 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями частини другої статті 131 КПК України закріплено, що до заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, входить арешт майна.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

У свою чергу частиною першою статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя звертає увагу, що чинним кримінальним процесуальним законодавством не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України закріплено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до частини шостої статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Здійснивши системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства слідчий суддя зазначає, що клопотання про скасування запобіжного заходу забезпечення кримінального провадження (зокрема, арешту майна), повинно подаватись до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 у справі № 591/3603/19.

Як встановлено зі змісту клопотання та долучених до нього доказів досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000246 від 13.08.2021 здійснювалося Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві органом досудового розслідування, що знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Заводського районного суду м. Миколаєва.

Відповідно до листа голови Касаційного кримінального суду в складі Верховного суду ОСОБА_5 від 10.09.2021 № 675/0/158-21, направленого з урахуванням листа в.о. Директора ДБР ОСОБА_6 , Територіальне управління ДБР, розташоване в м. Миколаєві, змінило розташування органів досудового розслідування, які поширюють свою діяльність на Кіровоградську, Миколаївську, Одеську області.

Зокрема Другий слідчий відділ (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління ДБР, розташованого в м. Миколаєві розташовується у м. Одесі по вул. Ак. Корольова, 9, та знаходиться під територіальною юрисдикцією Київського районного суду м. Одеси.

За такого, оскільки клопотання про скасування арешту майна подане з порушенням територіальної підсудності, матеріали клопотання підлягають поверненню суб`єкту звернення за аналогією закону на підставі п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України як таке, що не підлягає розгляду в цьому судді.

Керуючись ст.,3, 7, 9, 131, 132, 174, 304 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000246 від 13.08.2021 повернути заявнику.

Повернення клопотання не позбавляє права повторно звернутися до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1