Справа № 953/1747/23
н/п 1-кс/953/1893/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" березня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши увідкритому судовому засіданні у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання старшого слідчого 1-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , огоджене прокурором з відділу нагляду за додерженням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0003306 від 04.11.2022, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю сел. Ківшарівка Харківської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, одруженого, працюючого на посаді заступника начальника АТ «Укрзалізниця» «Куп`янська колійна машинна станція №133», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, має на утриманні неповнолітню дитину, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України,

за участю сторін кримінального провадження :

прокурора - ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

13 березня 2023 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого 1-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене заступником керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003306 від 04.11.2022 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що в ході досудового розслідування встановлено громадян України ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , які в період тимчасової окупації Харківської області, перебуваючи на території смт. Куп`янськ-Вузловий, добровільно зайняли посади начальника, заступника начальника та головного інженера виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція № 133» т.зв. державного підприємства «Куп`янська залізниця», створеного окупаційною владою, та у зв`язку з зайняттям даних посад здійснювали господарську діяльність у взаємодії з державою-агресором.

20.12.2022 в порядку, визначеному ст. 208, 615 КПК України, ОСОБА_5 був затриманий співробітниками УСБУ в Харківській області.

21.12.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України обґрунтовується наступними доказами: повідомленням відділу ГВ ЗНД УСБУ в Харківській області про вчинення кримінального правопорушення від 03.11.2022, протоколом огляду речей і документів від 20.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27.10.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 21.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 21.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 20.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 20.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 20.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 20.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 09.02.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 09.02.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 09.02.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 09.02.2023, протоколом огляду від 02.01.2023, протоколом огляду від 20.01.2023, протоколом огляду від 28.01.2023, висновком експерта № СЕ-19/121-23/2542-ПЧ, документами щодо діяльності виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція №133» т.зв. підприємства «Куп`янська залізниця» та іншими матеріалами кримінального провадження.

22.12.2022 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, стосовно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді триманні під вартою строком на 60 днів, а саме до 17.02.2023 включно, без визначення розміру застави.

09.02.2023 постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури строк досудового розслідування у даному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 17.03.2022 включно.

13.02.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 17.03.2023 включно.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні спливає 17.03.2023, однак з метою закінчення досудового розслідування необхідно виконати низку процесуальних дій, результати яких мають значення для судового розгляду, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також досягнення його мети, а саме: допитати свідків ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , які мешкають на території Куп`янського району Харківської області, проведення допиту з якими ускладнено через активні бойові дії та постійні обстріли російськими окупаційними військами території Куп`янського району Харківської області; встановити та допитати інших свідків з числа працівників виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція № 133» т.зв. державного підприємства «Куп`янська залізниця», а також місцевих мешканців Куп`янського району Харківської області, встановити яких раніше не виявилось можливим, через постійні обстріли російськими військами території Куп`янського району Харківської області; отримати висновки спеціалістів АТ «Укрзалізниця» за результатами дослідження документів щодо діяльності виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція №133» т.зв. підприємства «Куп`янська залізниця», адже через великий обсяг документальних матеріалів наданих на дослідження (1259 аркушів), їх опрацювання потребує значного часу; отримати висновок почеркознавчої експертизи щодо ОСОБА_8 ; зібрати характеризуючі відомості стосовно ОСОБА_8 та ОСОБА_5 ; отримати відповідь на запит з в/ч НОМЕР_1 та в/ч НОМЕР_2 ; витребувати матеріали щодо господарської діяльності т.зв. підприємства «Куп`янська залізниця», які містяться в кримінальному провадженні № 0003049; здійснити інші процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування та прийняття рішення в порядку ст. 283 КПК України.

Виконати дані процесуальні та слідчі (розшукові) дії не вдалось раніше у зв`язку із особливою складністю кримінального провадження, яка полягає у необхідності виконання значного обсягу слідчих та процесуальних дій, значним часом необхідним для проведення дослідження документів спеціалістами та проведення експертизи, а також тим, що місцем вчинення кримінального правопорушення та місцем мешкання свідків у кримінальному провадженні є територія Куп?янського району Харківської області на якій наразі здійснюються активні бойові дії та постійні обстріли російськими окупаційними військами та особливий режим досудового розслідування в умовах воєнного стану.

Виконання всіх вище перелічених процесуальних та слідчих дій потребує додаткового часу, що охоплений строком досудового розслідування в межах 6 місяців.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, підстави продовження запобіжного заходу підозрюваному обґрунтовуються можливістю настання ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились та не перестали існувати, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином: ОСОБА_5 усвідомлюючи реальність та невідворотність покарання, а також те, що у разі засудження за вчинення інкримінованого злочину судом може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, будучи без запобіжного заходу, або при застосуванні менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Разом із цим, підозрюваний розуміючи складність проведення досудового розслідування в умовах дії воєнного стану, усвідомлюючи неможливість повного контролю державною владою кордонів та території України в умовах збройної агресії російської федерації проти України та враховуючи набуті ним зв`язки з представниками країни-агресора рф, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зокрема на території рф чи тимчасово окупованих частинах території України; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення: перебуваючи на волі, використовуючи свої зв`язки набуті під час зайняття вказаної посади, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може знищити, сховати або спотворити речі та документи, які можуть бути використані як докази його причетності до скоєння кримінального правопорушення, зокрема документи щодо діяльності виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція № 133» т.зв. державного підприємства «Куп`янська залізниця», які мають значення для вказаного кримінального; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні: ОСОБА_5 знаходячись без застосування запобіжного заходу, враховуючи його зв`язки з представниками рф та окупаційної адміністрації, які останній набув під час зайняття посади на підприємстві створеному окупаційною адміністрацією, а також те, що особи, яким відомі обставини вчинення кримінального правопорушення є мешканцями територіальної громади де мешкає підозрюваний, а також його підлеглими працівниками АТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» «Куп`янська колійна станція», останній може незаконно впливати на свідків, які в свою чергу, можуть відмовитись від надання показань або змінити їх; вчинити інше кримінальне правопорушення: зайняття ОСОБА_5 посади на підприємстві створеному окупаційною владою, а також роботи на вказаній посаді у співпраці з представниками країни агресора рф та окупаційної адміністрації, набуття з ними тісних зав`язків, дає підстави вважати про його негативну налаштованість до суверенітету та незалежності України, а також посадових осіб органів державної влади України, у зв`язку із здійсненням ними їхніх владних повноважень, а також військовослужбовців Збройних сил України та співробітників правоохоронних органів, які забезпечують національну безпеку України, свідчить про можливість підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Відтак у слідства є достатні дані вважати, що ризики, передбачені у п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

У зв`язку з викладеним, стосовно підозрюваного ОСОБА_5 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Зазначені обставини виправдовують потребу в ізоляції підозрюваного ОСОБА_5 на час досудового розслідування, що є можливим лише у разі тримання його під вартою, а інші запобіжні заходи не забезпечать належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Прокурор, слідчий в судовому засіданні підтримали зазначене клопотання в повному обсязі, просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні причетність до скоєного визнав частково, від надання пояснень на піставі ст. 63 Констиуції України відмовився. Заперечує щодо продовження дії запобіжного заходу, оскільки має постійне місце проживання, вперше притягається до кримінальної відповідальності, ризики не обґрунтовані.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 , проти продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, зазначив, що не доведено належними доказами наявність ризиків, стороною обвинувачення не доведено не можливість застосування до підозрюваного іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, з урахуванняим тяжкості інкримінованого злочину, на підставі чого просив застосувати альтернативний запобіжний західу виді застави, Тим самим забезпечивши виконання ним процесуальних обовязків.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши прокурора, слідчого які наполягали на задоволенні клопотання, захисника, підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання, оскільки обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, є доведеними.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою повинно бути розглянуте згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК України).

Частиною 5 ст. 199 КПК України визначено, що слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Отже, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слідчий суддя керується загальними приписами, якими врегульовано застосування запобіжних заходів, з урахуванням додаткових відомостей щодо продовження існування ризиків та спливу строків досудового розслідування.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Судом встановлено, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до 17 червня 2023 року включно, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у виді штрафу до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк від трьох до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна.

Завершення досудового розслідування в кримінальному провадженні до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді від 13 лютого 2023 року, якою підозрюваному продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з урахуванням обставин, що по справі необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, а саме: допитати свідків ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , які мешкають на території Куп`янського району Харківської області, проведення допиту з якими ускладнено через активні бойові дії та постійні обстріли російськими окупаційними військами території Куп`янського району Харківської області; встановити та допитати інших свідків з числа працівників виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція № 133» т.зв. державного підприємства «Куп`янська залізниця», а також місцевих мешканців Куп`янського району Харківської області, встановити яких раніше не виявилось можливим, через постійні обстріли російськими військами території Куп`янського району Харківської області; отримати висновки спеціалістів АТ «Укрзалізниця» за результатами дослідження документів щодо діяльності виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція №133» т.зв. підприємства «Куп`янська залізниця», адже через великий обсяг документальних матеріалів наданих на дослідження (1259 аркушів), їх опрацювання потребує значного часу; отримати висновок почеркознавчої експертизи щодо ОСОБА_8 ; зібрати характеризуючі відомості стосовно ОСОБА_8 та ОСОБА_5 ; отримати відповідь на запит з в/ч НОМЕР_1 та в/ч НОМЕР_2 ; витребувати матеріали щодо господарської діяльності т.зв. підприємства «Куп`янська залізниця», які містяться в кримінальному провадженні № 0003049; здійснити інші процесуальні дії, направлені на закінчення досудового розслідування та прийняття рішення в порядку ст. 283 КПК України, не є можливим.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК України).

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Стаття 277 КПК України визначає вимоги до змісту повідомлення про підозру як процесуального документа. Так, повідомлення про підозру, окрім інших відомостей, має містити зміст підозри.

Достатність належить до оціночної категорії, тому в кожному кримінальному провадженні за внутрішнім переконанням слідчий, детектив, прокурор вирішують питання про достатність рівня підозри, обґрунтування якої (тобто її зміст) лягає в основу процесуального документа. Повідомлення про підозру це суб`єктивне, засноване на відповідній структурі складу злочину, формулювання обвинувачення у формі певної тези, яка лише у процесі досудового розслідування в повному обсязі може перерости у твердження у вигляді обвинувального акта.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.а

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні у кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наданих стороною обвинувачення документів слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри, на час розгляду клопотання, щодо можливого вчинення інкримінованого злочину.

Висновок про обґрунтованість підозри не констатує винуватості ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину та відповідно не порушує принципу «презумпції невинуватості». Посилання захисника на необґрунтованість підозри судом не приймаються до уваги, оскільки, як з`ясовано у судовому засіданні, маються об`єктивні дані про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення.

Щодо наявності ризиків.

Частиною 5 ст. 9 КПК визначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Прецедентне право Європейської конвенції з прав людини сформулювало підстави, за наявності яких допускається безперервне тримання особи під вартою.

До цих підстав віднесені: наявність ризику, що підозрюваний не з`явиться до суду; вчинить дії, які перешкоджають правосуддю; скоїть інше кримінальне правопорушення; стане причиною громадських заворушень (Tiron v. Romania, § 37; Smirnova v. Russia, § 59; Piruzyan v. Armenia, § 94).

Ризик переховування обвинуваченого від суду, крім суворості покарання, має оцінюватись також з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть або підтвердити цей ризик, або продемонструвати, що він наскільки незначний, що не виправдовує попереднє ув`язнення особи. (Panchenko v. Russia, § 106).

Вказаний ризик підлягає врахуванню у світлі таких чинників, як характер людини, його моральні принципи, місце мешкання, робота, сімейні зв`язки та будь-які інші зв`язки з країною, у якій ведеться її переслідування. (Becciev v. Moldova, § 58).

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Clooth v. Belgium» серйозність звинувачень може примусити судові органи помістити обвинуваченого під варту з метою попередження спроб подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб цей ризик був очевидним, а захід таким, що відповідає обставинам справи, зокрема, минулому та особі обвинуваченого.

Вказані підстави враховані у національному законодавстві.

Зокрема, згідно зі ст. 178 КПК України, суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний врахувати ризики неправомірної процесуальної поведінки, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, наявність у нього родини та утриманців, його репутацію тощо.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, суд відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку обвинувачений, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Таким чином, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів може вдатися до відповідних дій.

Співставлення негативних для обвинуваченого наслідків переховування у виді його покарання у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, із засудженням до покарання у разі доведення прокурором його винуватості у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

У свою чергу сторона захисту не змогла навести достатні аргументи того, щоб взагалі виключити такий ризик.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від відповідних осіб, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків, існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони зацікавлених осіб або використовуючи свій авторитет на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

При оцінці доводів прокурора про існування ризику знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слушними є доводи, що перебуваючи на волі, використовуючи свої зв`язки набуті під час зайняття вказаної посади, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може знищити, сховати або спотворити речі та документи, які можуть бути використані як докази його причетності до скоєння кримінального правопорушення, зокрема документи щодо діяльності виробничого підрозділу «Куп`янська колійна машинна станція № 133» т.зв. державного підприємства «Куп`янська залізниця», які мають значення для вказаного кримінального провадження.

Сторона захисту переконана, що даний ризик не існує, оскільки зі змісту клопотання сторона обвинувачення зазначає, що у матеріалах кримінального провадження наявна велика кількість документів які підсягають аналізу органом досудового розслідування.

На підставі вказаного, слідчий суддя доходить висновку про відносну доведеність стороною обвинувачення наявності та актуальності ризику знищення, спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження на час розгляду клопотання. Слідчий суддя звертає увагу, що з урахуванням суспільної небезпечності інкримінованого кримінального правопорушення, цей ризик повністю виключити неможливо, а тому при обранні запобіжного заходу він буде взятий до уваги у сукупності із іншими ризиками. Сам по собі ризик знищення, спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження не має вирішального значення для обрання запобіжного заходу, а може впливати на вид запобіжного заходу, його вагомість та покладання обов`язків.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, зайняття ОСОБА_5 посади на підприємстві створеному окупаційною владою, а також роботи на вказаній посаді у співпраці з представниками країни агресора рф та окупаційної адміністрації, набуття з ними тісних зав`язків, дає підстави вважати про його негативну налаштованість до суверенітету та незалежності України, а також посадових осіб органів державної влади України, у зв`язку із здійсненням ними їхніх владних повноважень, а також військовослужбовців Збройних сил України та співробітників правоохоронних органів, які забезпечують національну безпеку України, може у цілому характеризувати особу та її не здатність дотримуватись правових приписів, що може свідчити про можливість підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України.

Вирішуючи клопотання про продовження строків застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України на підставі наданих сторонами матеріалів враховує відомості про особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, майновий та сімейний стан.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги вагомість наявних даних про причетність до вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, яке може бути застосовано, відомостей про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання та реєстрації, раніше не судимий, був працевлаштований, одружений, наявність на утриманні неповнолітньої дитини, однак такі відомості не спростовують та не мінімізують наявних ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, запобігти яким в даному випадку може лише застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою. Крім того, зазначені обставини існували на час інкримінованих підозрюваному дій, однак, згідно підозри, вони не стали для нього стримуючим фактором для уникнення від вчинення дій, слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існують перелічені вище ризики.

Приймаючи до уваги ризики, які продовжують існувати, конкретні обставини провадження та наявність обґрунтованої підозри, а також характер та ступінь суспільної небезпечності вказаного кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про неможливість застосування підозрюваному іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Суд враховує відомості про особу підозрюваного, проте, вказані обставини не спростовують висновку суду про неможливість запобігти зазначеним вище ризикам у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, доводи учасників, суд прийшов до висновку, що всі зазначені обставини в сукупності свідчать про те, що єдиним запобіжним заходом, адекватним особі підозрюваного, здатним забезпечити його належну поведінку та запобігти встановленим ризикам, є тримання під вартою.

Також слід взяти до уваги, що відповідно до вимог ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті - тримання під вартою. Отже це є імперативна норма, визначена законодавцем.

За таких обставин клопотання про подовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Слідчий суддя при постановленні даної ухвали, керуючись абз. 8 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 при продовженні запобіжного заходу, оскільки останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, тобто провадження господарської діяльності у взаємодії з окупаційною адміністрацією держави-агресора, що є злочином проти національної безпеки України, під час дії воєнного стану.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 492 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого 1-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , огоджене прокурором з відділу нагляду за додерженням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0003306 від 04.11.2022, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 (шістдесят) діб в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застваи, тобто до 13 травня 2023 року включно в ДУ «Харківській слідчий ізолятор».

Визначити строк дії ухвали слідчого судді тривалістю до 13 травня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1