У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання представника ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000480 від 06.10.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання представника ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000480 від 06.10.2022 року за ознаками ч. 3 ст. 191 КК України, накладеного ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 27.10.2022 року на грошові кошти в сумі 15 100 000 грн. (п`ятнадцять мільйонів сто тисяч гривень) належні ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13), які знаходяться на всіх банківських рахунках, які відкриті в банківських установах, а саме:

АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО): 320478, юридична адреса:03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1, а саме:

№ НОМЕР_1 (російський рубль),

№ НОМЕР_2 (українська гривня),

№ НОМЕР_1 (долар США),

№ НОМЕР_1 (українська гривня),

№ НОМЕР_1 (євро),

№ НОМЕР_1 (польський злотий),

№ НОМЕР_3 (українська гривня),

№ НОМЕР_4 (українська гривня),

№ НОМЕР_5 (українська гривня),

№ НОМЕР_6 (українська гривня),

№ НОМЕР_7 (українська гривня),

№ НОМЕР_8 (українська гривня),

№ НОМЕР_9 (українська гривня),

№ НОМЕР_10 (українська гривня),

№ НОМЕР_11 (українська гривня), що належать ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13);

Сумська філія АТ КБ «ПриватБанк» (МФО): 337546, головний офіс АТ КБ «ПриватБанк» МФО 305299, юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, а саме:

№ НОМЕР_12 (українська гривня),

№ НОМЕР_13 (євро),

№ НОМЕР_14 (українська гривня),

№ НОМЕР_15 (українська гривня),

№ НОМЕР_16 (долар США), що належать ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13);

АТ «Райффайзен Банк» (МФО): 380805, юридична адреса: 01011, м. Київ, вул. Лєскова, 9, а саме:

№ НОМЕР_17 (українська гривня),

№ НОМЕР_18 (євро), що належать ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13).

В обґрунтування клопотання адвокат посилався на те, що доводи клопотання про арешт та долучені додатки, якими обґрунтовано вказане клопотання, не могли бути належним чином перевірені слідчим суддею під час його розгляду, оскільки не були предметом детального вивчення в силу вирішення без виклику представника ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ». При цьому зазначає, що обставини справи свідчать про відсутність будь-яких ознак кримінально-процесуального характеру та підпадають під ознаки суто цивільного та господарського законодавства.

Також адвокат звертає увагу на те, що ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» з дати заснування здійснює законну господарську діяльність, використовуючи в тому числі банківські рахунки з метою забезпечення відкритих і прозорих фінансових операцій. Так, для забезпечення стабільної економічної діяльності в підприємства відкриті двадцять два рахунки в трьох банківських установах, а лише протягом 01.11.2022 по 21.11.2022 згідно виписки по особовому рахунку АБ «Укргазбанк» ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» було проведено 344 фінансових операцій на по оплаті на суму 29 750 336,48 та 68 операцій по надходженню коштів на рахунок підприємства на суму 36 214 228,74.

Слідчий та представник ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ»- адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, матеріали кримінального провадження №0000480, приходить до такого висновку.

Ухвалою районного суду м. Полтави від 27.10.2022 року накладено арешт, із забороною розпоряджатися майном та з позбавленням права ним користуватися та відчужувати,а саме: нагрошові кошти в сумі 15 100 000 грн. (п`ятнадцять мільйонів сто тисяч гривень) належні ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13), які знаходяться на всіх банківських рахунках, які відкриті в банківських установах, перелік яких наведений вище.

Арешт на вказане майно накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. (ст.170 КК України)

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною

особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з вимогамист. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Накладення арешту на майно можливе лише за умови наявності підстав вважати, що воно є доказом злочину, що повинно бути встановлено в судовому порядку на підставі достатніх й допустимих доказів, наданих слідчим.

При розгляді клопотання слідчий суддя має враховувати, що за загальним правилом, визначеним у ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі і арешт майна, допускається тільки у разі коли потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора та одночасно з цим може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Разом з цим, в порушення вищевказаних приписів КПК України, слідчим не доведено, що майно, на яке накладено арешт - є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, як це визначено ст. 98 КПК України.

Не підтверджено також, що арештоване майно набуто протиправним шляхом.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Відтак, зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі і щодо позбавлення або обмеження права власності.

Вирішуючи питання про скасування арешту майна слідчий суддя враховує загальні засади застосування заходів забезпечення кримінального провадження у відповідності до Розділу ІІ КПК України, якими передбачено обґрунтування необхідності такого ступеню втручання у права і свободи особи потребами досудового розслідування, принцип співмірності.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. theUnitedKingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Пунктом 2 ч. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справи від 07.02.2014 р. зазначено: Арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При цьому таке майно може перебувати, як у згаданих осіб так і в інших фізичних або юридичних осіб.

Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна».

Згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України (підстави застосування спеціальної конфіскації майна).

Таким чином, окрім факту належності майна до предмету злочину, використання його як засобу чи знаряддя вчинення злочину чи одержання внаслідок вчинення злочину та/або встановлення, що воно є доходами від такого майна, для застосування арешту майна орган досудового розслідування повинен був довести, що ТОВ «ВВМ ТРЕЙДИНГ» здобуло майно незаконно.

Крім того, є слушними доводи представника про те, що безготівкові кошти не є індивідуалізованими матеріальними об`єктами, відповідно режим поводження з ними не може бути аналогічний тому, який запроваджений до речових доказів. Тому накладення арешту на грошові кошти, що обліковуються на рахунках, враховуючи їх нематеріальний і не індивідуалізований характер, не узгоджується з заявленою метою - збереження речових доказів, адже їх неможливо використати як доказ у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що подальше накладення арешту на зазначене майно порушує принцип розумності і співрозмірності обмеження права власності з завданням кримінального провадження.

Також слідчий суддя приймає до уваги, що накладення арешту на майно перешкоджає законному праву власника користуватися своїм майном, а також те, що досудове слідство у кримінальному провадженні триває протягом тривалого часу, клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи наявність достатніх підстав визначених ст.174КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що подальшому застосуванні заходу у виді арешту майна не має потреби, а тому клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою районного суду м. Полтави від 27.10.2022 року на грошові кошти в сумі 15 100 000 грн. (п`ятнадцять мільйонів сто тисяч гривень) належні ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13), які знаходяться на всіх банківських рахунках, які відкриті в банківських установах, а саме:

АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО): 320478, юридична адреса:03087, м. Київ, вул. Єреванська, 1, а саме:

№ НОМЕР_1 (російський рубль),

№ НОМЕР_2 (українська гривня),

№ НОМЕР_1 (долар США),

№ НОМЕР_1 (українська гривня),

№ НОМЕР_1 (євро),

№ НОМЕР_1 (польський злотий),

№ НОМЕР_3 (українська гривня),

№ НОМЕР_4 (українська гривня),

№ НОМЕР_5 (українська гривня),

№ НОМЕР_6 (українська гривня),

№ НОМЕР_7 (українська гривня),

№ НОМЕР_8 (українська гривня),

№ НОМЕР_9 (українська гривня),

№ НОМЕР_10 (українська гривня),

№ НОМЕР_11 (українська гривня), що належать ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13);

Сумська філія АТ КБ «ПриватБанк» (МФО): 337546, головний офіс АТ КБ «ПриватБанк» МФО 305299, юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, а саме:

№ НОМЕР_12 (українська гривня),

№ НОМЕР_13 (євро),

№ НОМЕР_14 (українська гривня),

№ НОМЕР_15 (українська гривня),

№ НОМЕР_16 (долар США), що належать ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13);

АТ «Райффайзен Банк» (МФО): 380805, юридична адреса: 01011, м. Київ, вул. Лєскова, 9, а саме:

№ НОМЕР_17 (українська гривня

№ НОМЕР_18 (євро),

що належать ТОВ «ВВМ ТРЕЙДІНГ» (код за , юридична адреса: 40024, м. Суми, вул. СКД, буд. 24, офіс 13).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1