Справа № 991/1478/23
Провадження 1-кс/991/1503/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2023 року м.Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу голови громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно заяви про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга голови громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, в якій він просив: витребувати у представників Національного антикорупційного бюро України реєстраційні матеріали щодо розгляду заяви громадської організації "Платформа Громадський контроль" за вих.№139/23 від 08.02.2023; визнати бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України - незаконною; зобов`язати посадових осіб (детективів) Національного антикорупційного бюро України розглянути подану Громадською організацією «Платформа Громадський контроль» заяву за вих.№139/23 від 08.02.2023 про вчинення кримінального правопорушення та внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги зазначив, що головою громадської організації було надіслано до Національного антикорупційного бюро України засобами поштового зв`язку заяву від 08.02.2023 про кримінальне правопорушення, однак відомості, викладені у вказаній заяві до ЄРДР не внесені та досудове розслідування не розпочато, у зв`язку з чим заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України. У прохальній частині скарги просив судовий розгляд здійснювати без участі заявника.

Розгляд скарги призначений на 21.02.2023.

У судове засідання учасники не з`явились.

Положеннями ч.3 ст.306 КПК України встановлено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За наведеного слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності представника Національного антикорупційного бюро України, бездіяльність службових осіб якого оскаржується заявником, та за відсутності заявника скарги - голови громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 , з огляду на заявлене ним відповідне клопотання в прохальній частині скарги.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до наступних висновків.

Встановлено, що головою громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 подано заяву від 08.02.2023 до Національного антикорупційного бюро України про можливе вчинення неправомірних дій головою Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 у змові з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та депутатом Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_7 та іншими невстановленими особами, які зловживаючи владою та своїм службовим становищем вчинили дії, направленні на надання неправомірних переваг для підконтрольних ОСОБА_4 фірм, що надають юридичні послуги, внаслідок чого отримали неправомірну вигоду.

Вказана заява про кримінальне правопорушення від 08.02.2023 була надіслана заявником засобами поштового зв`язку та відповідно до трекінгу відстеження поштового відправлення вручена уповноваженій особі Національного бюро 13.02.2023. Як зауважив заявник, станом на 14.02.2023 відомостей про розгляд даної заяви уповноваженими особами Національного антикорупційного бюро України ним не отримано, що стало підставою для звернення до суду з даною скаргою в порядку ст.303 КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 статті 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 17 серпня 2012 р. № 69 слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Виходячи зі змісту ч.1 ст.214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч.1 ст.2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Тобто, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину) і саме такі фактичні дані мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналізуючи норми ст.ст.214,303 КПК України, які свідчать про те, що предметом судового контролю судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінального правопорушення.

У заяві голови ГО «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 від 08.02.2023 про вчинення кримінального правопорушення зазначено наступне.

Громадська організація «Платформа Громадський контроль» () здійснює суспільний контроль за виконанням своїх обов`язків органами виконавчої влади, у тому числі з метою здійснення якісного розслідування кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією та відмиванням доходів.

Так, в ході здійснення своєї діяльності, моніторингу засобів масової інформації, вивчення системи «Прозорро», громадською організацією встановлено корупційні зв`язки між головою Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 , депутатом Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_7 та ТОВ «Правова константа» та Адвокатського об`єднання «Фенікс», зокрема адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

В ході проведення журналістського розслідування було встановлено, що дружина голови Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 - ОСОБА_8 та його рідний брат - ОСОБА_9 володіють юридичною фірмою ТОВ «Правова константа» (0). За час перебування ОСОБА_4 на посаді вказана юридична фірма виграла безліч тендерів на надання юридичних послуг на загальну суму понад 149 000,00грн. Всі юридичні особи, які замовляли послуги у вказаної юридичної компанії, знаходяться у Дніпропетровській області, вказане на думку заявника свідчить про те, що при проведенні тендерів та укладенні договорів зі своїми рідними ОСОБА_4 , зловживаючи службовим становищем надав їм неправомірні переваги. Окрім того сам ОСОБА_4 до 2020 року був кінцевим бенефіціаром ТОВ «Правова константа» (0). Як зауважує заявник вказане товариство має дивну монополію на перемоги у тендерах у Широківському виконкомі, розташованому в смт.Широкому Криворізького району Дніпропетровської області. Так, вказане товариство отримало сім перемог у тендері згаданого виконкому на загальну суму 149000,00грн. Окрім того юристами вказаної юридичної компанії працюють власники іншої компанії - Адвокатського об`єднання «Фенікс» ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Заявник наголошує, що на сайті компанії був вказаний перелік співробітників, однак під час збору інформації було виявлено, що цей розділ з сайту зник, однак його можна побачити в архіві. Поряд з цим адвокатське об`єднання має велику кількість договорів з органами місцевого самоврядування та їх установами на загальну суму 3 138 800,00грн. В той же час замовниками послуг АО «Фенікс» виступають КП «КП Жовтоводський водоканал» Дніпропетровської обласної ради, КП «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради, КП «Дніпропетровський обласний медичний центр соціально значущих хвороб» Дніпропетровської обласної ради та ДП «Кривбасводопостачання». Тобто усі замовники послуг АО «Фенікс» підпорядковуються Дніпропетровській обласній раді, керівником якої є ОСОБА_4 .

Таким чином на думку заявника вказане свідчить про те, що з початку призначення ОСОБА_4 на посаду голови, а саме з грудня 2020 року наближені до нього компанії, які підпорядковані його близьким родичам, почали стрімко вигравати у тендерах про надання послуг установам місцевого самоврядування, підконтрольних Дніпропетровській обласній раді. Вказане може свідчити про спільний злочинний умисел, спрямований на перемогу однієї з компаній ОСОБА_4 з метою отримання прибутку та заволодіння бюджетними коштами або їх відмивання. Поряд з цим заявник звертає увагу на те, що ОСОБА_4 від обласної ради заклав в бюджет понад 700млн.грн. на поновлення статутних капіталів водоканалів в 2022 році та більше 700млн.грн. ним виділено на водоканали в 2023 році. За такого на думку заявника невипадковим є той факт, що з одного боку голова обласної ради та депутати виділяють кошти на водоканали, а потім ці ж водоканали замовляють юридичні послуги у фірм, які тісно пов`язані з головою та депутатом ОСОБА_7 .

За наведеного заявник вважає, що замовники вказаних тендерів при участі та активній організації процесу головою Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 разом із невстановленими спільниками, заздалегідь до початку торгів домовились про злочин та обумовили процедуру, дії кожного з учасників та отримання вигоди у вигляді грошових коштів. Надалі з метою реалізації злочину, до участі у тендерах були залучені дві підконтрольні ОСОБА_4 компанії - ТОВ «Правова константа» та АО «Фенікс», які отримали десятки перемог у тендерах, проведених організаціями та установами, підконтрольними Дніпропетровській обласній раді.

Вказані дії утворили закінчені склади злочинів, передбачених ч.2 ст.364 та ч.3 ст.368 КК України.

За наведених обставин, голова громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 у своїй заяві просив розпочати досудове розслідування у зв`язку із вчиненням дій, які мають ознаки злочинів, передбачених ч.2 ст.364 та ч.3 ст.368 КК України.

Враховуючи приписи ч.1 ст.2, п.10 ч.1 ст.3, ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є повідомлення/виявлення діяння/бездіяльності, яке містить ознаки складу злочину, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.

Відповідна правова позиція також викладена у Висновку Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, від 01 липня 2013 року, в якому також зазначено, що положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Об`єктивна сторона злочину - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діянням та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомлені про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

В свою чергу, в заяві йде мова про можливе вчинення головою Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 , за співучасті з депутатом Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_7 та юристами ТОВ «Правова константа» та Адвокатського об`єднання «Фенікс» - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 злочинів, передбачених ч.2 ст.364 та ч.3 ст.368 КК України, а саме як зазначив заявник: зловживання владою та службовим становищем направлене на надання неправомірних переваг для підконтрольних ОСОБА_4 фірм, що надають юридичні послуги, та отримання внаслідок цього неправомірної вигоди.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Стаття 364 Кримінального кодексу України, кримінальне провадження за якою відноситься до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, передбачає кримінальну відповідальність за вчинення такого кримінального правопорушення як зловживання владою або службовим становищем.

При цьому, об`єктивна сторона злочину, передбаченого ч.1 ст. 364 КК, має три обов`язкові ознаки: діяння - використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що полягає у певних діях або бездіяльності суб`єкта; наслідки, що виявляються у завданні істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб; причинний зв`язок між діянням і наслідками.

Відсутність хоча б однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу злочину, передбаченого ст. 364 КК України.

В свою чергу, зловживання владою характеризується як вчинене всупереч інтересам служби використання службовою особою, яка є представником законодавчої, виконавчої чи судової влади, своїх повноважень і можливостей щодо пред`явлення вимог і прийняття рішень, обов`язкових для виконання іншими фізичними або юридичними особами. Зловживання службовим становищем - це вчинене всупереч інтересам служби використання службовою особою своїх повноважень і можливостей, пов`язаних із займаною посадою.

Кваліфікуючою ознакою злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, є спричинення таким злочином тяжких наслідків. Крім того, суб`єкт злочину, передбаченого статтею 364 КК України, - спеціальний, а саме службова особа, визначення якої зазначено у примітці 1 до статті 364 Кримінального кодексу України.

Згідно Примітки 1 до статті 364 Кримінального кодексу України службовими особами у статтях 364, 368, 368-2, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом. Для цілей статей 364, 368, 368-2, 369 цього Кодексу до державних та комунальних підприємств прирівнюються юридичні особи, у статутному фонді яких відповідно державна чи комунальна частка перевищує 50 відсотків або становить величину, що забезпечує державі чи територіальній громаді право вирішального впливу на господарську діяльність такого підприємства.

Отже, виходячи з положень статті ст.364 КК України, дана стаття передбачає відповідальність саме за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

В свою чергу, в заяві про злочин йде мова в тому числі і про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.364 КК України. Однак, у вказаному повідомленні відсутні будь-які конкретні фактичні дані про використання влади чи службового становища всупереч інтересам служби або про зловживання впливом вчинені головою Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 , за співучасті з депутатом Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_7 та юристами ТОВ «Правова константа» та Адвокатського об`єднання «Фенікс» - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки.

Натомість у заяві містяться твердження заявника, які він не підкріплює жодними фактичними обставинами.

Згідно вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Однак у заяві про злочин відсутні факти на підтвердження доводів заявника щодо існування обставин, які б свідчили про причетність голови Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 до проведення тендерів про надання юридичних послуг, зокрема КП «КП Жовтоводський водоканал» Дніпропетровської обласної ради, КП «Кам`янський міськводоканал» Дніпропетровської обласної ради, КП «Дніпропетровський обласний медичний центр соціально значущих хвороб» Дніпропетровської обласної ради та ДПП «Кривбасводопостачання».

Стосовно тверджень заявника про те, що замовники вказаних тендерів при участі голови Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 заздалегідь до початку торгів домовились про злочин та обумовили процедуру, дії кожного з учасників та отримання вигоди у вигляді грошових коштів, слід зазначити, що викладене є лише припущеннями та домислами заявника, так як жодних доказів на підтвердження злочинного плану чи отримання його учасниками вигоди у вигляді грошових коштів матеріали заяви не містять.

Водночас заявник, який ніби то володіє такою інформацією, не зазначив таких відомостей, які могли бути предметом перевірки уповноваженими особами.

Посилання заявника у заяві про злочин на те, що ОСОБА_4 від обласної ради заклав в бюджет понад 700млн.грн. на поновлення статутних капіталів водоканалів в 2022 році та більше 700млн.грн. ним виділено на водоканали в 2023 році, що на думку заявника вказує на злочинний умисел ОСОБА_4 , спрямований на заволодіння бюджетними коштами або їх відмивання є також голослівним, оскільки не містить доказів на підтвердження наявності в таких діях ознак злочинності діяння, натомість вказує на прямі обов`язки посадової особи.

В той же час заявником зазначені загальні суми тендерів, перемогу в яких отримали ТОВ «Правова константа» та Адвокатського об`єднання «Фенікс», проте детальну інформацію для можливості здійснення детальної перевірки, заявник не вказав.

Заявником вказується на ознаки вчинення злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а саме прийняття пропозиції, обіцянки чи одержання неправомірної вигоди особою, тобто одержання службовою особою яка займає особливо відповідальне становище неправомірної вигоди вчинене групою осіб. Проте жодних відомостей про те, що вказаними в заяві особами здійснено прийняття пропозиції, обіцянки чи одержання неправомірної вигоди, заява не містить.

Більше того зі змісту поданої заяви вбачається припущення заявника про отримання такої, з огляду на укладення договорів про надання юридичних послуг саме компаніями ТОВ «Правова константа» та Адвокатського об`єднання «Фенікс». Однак вказане не може бути підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

Таким чином заява голови громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про наявність обставин, які вказують на вчинення конкретних кримінальних правопорушень, що б надало змогу кваліфікувати такі обставини та внести короткі відомості про них до Єдиного реєстру досудових розслідувань, щоб в подальшому проводити досудове розслідування.

Вказане позбавляє орган досудового розслідування провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину.

Так, КК України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням. Для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (ст.1 цього Кодексу).

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, згідно вимог ч.1 та 2 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України №9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження №51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

З огляду на вищенаведене і з урахуванням того, що заявник не конкретизує обставини можливого вчинення головою Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_4 , за співучасті з депутатом Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_7 та юристами ТОВ «Правова константа» та Адвокатського об`єднання «Фенікс» - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 злочинів під час проведення процедури тендерів на надання юридичних послуг комунальним підприємствам Дніпропетровської обласної ради, тому на даний час не вбачається підстав для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення про які вказує заявник у своїй заяві від 08.02.2023.

Таким чином, розглядаючи скаргу заявника щодо бездіяльності уповноважених службових осіб НАБУ стосовно поданої ним заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу)слідчим, прокурором, слідчим суддею(уразі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР)змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

В той же час, заява від 08.02.2023 не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що б надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених в заяві про злочин за ст.364, 368 КК України, натомість вбачається припущення заявника, які не підтверджені жодними фактичним даними, що не може бути приводом для внесення відомостей до ЄРДР.

За наведеного слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до ст.214 КПК України.

Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду "Артіко проти Італії" (Artico c. Italie) від 13.05.1980 р.), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних. Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

З урахуванням викладеного, підстави для зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України виконати вимоги ч.1 ст.214 КПК України і внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення в ЄРДР за заявою голови громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 від 08.02.2023, відсутні.

Керуючись статтями 7, 9, 214, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги голови громадської організації «Платформа Громадський контроль» () ОСОБА_3 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно заяви про злочин від 08.02.2023, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1