печерський районний суд міста києва
Справа № 757/770/23-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

за участі:

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 , про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000863 від 08.07.2021, підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

10.01.2023 старший слідчий в ОВС ГСУ НП України капітан поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурорм, звернулася до суду з клопотанням, про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000863 від 08.07.2021, підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 08.07.2021 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000863 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 306, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

Так, зазначено, що на даний час у кримінальному провадженні продовжуються проводитися слідчі (розшукові) дії, направлені на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, однак для закінчення досудового розслідування та звернення до суду з обвинувальним актом, необхідно провести ще ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме:

- встановити інших осіб, причетних до вчинення вказаних кримінальних правопорушень;

- провести судові експертизи дослідження матеріалів, речовин, виробів, вилучених під час проведення слідчих дій;

- провести судові балістичні, комп`ютерно-технічні, молекулярно-генетичні та інші судові експертизи по об`єктам вилученим під час проведення обшуків;

- після отримання результатів експертизи та об`єктів дослідження вирішити питання про належність вказаних об`єктів до кримінального провадження як речових доказів;

- провести огляди вилучених під час проведення слідчих (розшукових) дій документів, мобільних телефонів, комп`ютерної техніки та іншого майна, після чого вирішити питання про належність вказаних об`єктів до кримінального провадження як речових доказів;

- на підставі отриманих ухвал слідчого судді отримати тимчасовий доступ (здійснити виїмку) матеріалів з банківських установ та операторів мобільного зв`язку;

- після отримання інформації з банківських установ та операторів мобільного зв`язку, здійснити її огляд та провести аналіз;

- розсекретити матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій;

- після розсекречення матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій, провести їх аналіз, допитати осіб відносно яких вони проводились;

- скласти кінцеві повідомлення про підозру та вручити їх;

- долучити матеріали виконання всіх доручень, направлених для виконання оперативним підрозділам в порядку ст. 40 КПК України;

- провести інші необхідні слідчі та негласні слідчі (розшукові) дії, у яких виникне необхідність;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України з підозрюваними та їх захисниками;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів.

Проведення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій мають суттєве значення для судового розгляду даного кримінального провадження, вирішення кваліфікації дій кожного з підозрюваних та на повноту досудового розслідування і судового розгляду.

Вказані обставини свідчать про те, що закінчення досудового розслідування на даному етапі є неможливим та потребує додаткового строку досудового розслідування, оскільки результати цих процесуальних дій мають суттєве значення для кримінального провадження, тобто для забезпечення повного та неупередженого розслідування, а також для виконання основного завдання кримінального провадження, що визначене ст. 2 КПК України, щоби кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, а жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений.

Провести зазначені слідчі (розшукові) та процесуальні дії до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, тобто до 13.10.2023, не представилось можливим, у зв`язку із характером вчинених кримінальних правопорушень, специфікою розслідування даного роду злочинів, об`ємністю кримінального провадження, перевіркою підозрюваних на вчинення інших кримінальних правопорушень у складі злочинної організації, великим обсягом призначених судових експертиз, виконання яких вплине на остаточну кваліфікацію дій підозрюваних, а також у зв`язку із іншими об`єктивними обставинами, які перешкоджали завершити досудове розслідування у зазначений строк.

Слідчий вказує, що на даний час ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного не зменшились та продовжують існувати.

Так, існує сукупність підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваному повідомлено про підозру у тому числі у вчиненні особливо тяжких злочинів, у складі злочинної організації, за попередньою змовою, за які передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна. Повідомлення про підозру підтверджується матеріалами кримінального провадження, тому останній, усвідомлюючи невідворотність покарання у разі визнання його винним, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаних кримінальних правопорушень, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, у тому числі на території, яка тимчасово не підконтрольна владі України. Також, враховуючи сталість злочинної організації і зв`язки її членів в кримінальному середовищі, підозрюваний перебуваючи на волі зможе вжити заходів конспірації з метою уникнення від кримінальної відповідальності;

- існують ризики, передбачені п.п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановленні всі обставини, які підлягають доказуванню, зокрема не встановлено всіх учасників злочинної організації, всіх епізодів вчинення злочинною організацією злочинів, місця перебування інших речей, предметів та документів, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому для уникнення покарання за скоєння особливо тяжких злочинів підозрюваний може самостійно, або за допомогою інших учасників знищити, сховати або спотворити речі і документи, які можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні та які на даний час не відшукані органом досудового розслідування. Також існує ризик іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, який може бути виражений у створенні підозрюваним штучних доказів та підбурення осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій. Також зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення слідчих дій у справі чи затягуванні з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування. Окрім цього, перебуваючи на волі підозрюваний зможе попередити інших учасників злочинної організації, які наразі не встановлені органом досудового розслідування, надавши їм відповідні настанови та поради, щодо подальших спільних дій, а також обговорити з ними спільну версію своєї невинуватості у злочинах, таким чином перешкоджати провадженню іншим чином;

- існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків, експертів, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні. Зокрема, перебуваючи на волі, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності для себе, своїх спільників, може вчинити дії направлені на примушення до зміни наданих раніше свідчень допитаними особами. При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

У зв`язку з вищевикладеним єдиним запобіжним заходом, який можливо застосувати до підозрюваного є тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, зазначивши, що ризики, на які посилається слідчий, є не доведеними, підозра необгрунтованою. З врахуванням наданих заперечень, просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний з тримання під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, підтримавши позицію своїх захисника.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженць, м. Нікополь, Дніпропетровської області, громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , відносно якого:

-04.03.2019 до суду направлено обвинувальний акт за ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 311, ч. 2 ст. 309 КК України;

-30.09.2021 до суду направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 15, ч. 2 п. 12, ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України;

-23.10.2021 до суду направлено обвинувальний акт за ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України;12.05.2022 до суду направлено обвинувальний акт за ч. 1 ст. 263 КК України

Об 12 год. 43 хв. 17 серпня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, після чого о 18 год. 14 хв. того ж дня затримано на підставі ч. 4 ст. 208 КПК України.

19.08.2022 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15.10.2022 (включно).

04.10.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000863 від 08.07.2021 продовжено до 3-х місяців, тобто до 17.11.2022.

У подальшому слідчим суддею Печерського районного суду відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строки запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 17.11.2022 (включно).

02.11.2022 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк досудового росзлідування у кримінальному провадженні №0000863 від 08.07.2021 до 6-и місяців, тобто до 17.02.2023.

У подальшому, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строки запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 13.01.2023.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри підтверджується зібраними доказами, зокрема:

- протоколом проведення НСРД - візуальне спостереження за особою ОСОБА_7 від 26.05.2022;

- протоколом проведення НСРД - аудіо-контроль особи ОСОБА_7 від 26.05.2022;

- протоколом проведення НСРД - обстеження публічно недоступних місць від 07.06.2022;

- висновком експерта №СЕ-19/104-22/20131-НЗПРАП від 21.07.2022;

- протоколом проведення НСРД - обстеження публічно недоступних місць від 07.06.2022;

- висновком експерта №СЕ-19/104-22/20125-НЗПРАП від 22.07.2022;

- протоколом проведення НСРД - аудіо-контроль особи ОСОБА_8 від 07.07.2022;

- протоколом проведення НСРД - обстеження публічно недоступних місць від 07.07.2022;

- висновком експерта №СЕ-19/104-22/22908-НЗПРАП від 09.08.2022;

- протоколом проведення НСРД - аудіо-контроль особи ОСОБА_8 від 07.07.2022;

- протоколом проведення НСРД - аудіо-контроль особи ОСОБА_7 від 07.07.2022;

-протоколом проведення НСРД -візуальне спостереження за ОСОБА_9 від 10.08.2022;

- протоколом проведення НСРД - візуальне спостереження за ОСОБА_10 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - візуальне спостереження за ОСОБА_5 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - візуальне спостереження за ОСОБА_8 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - зняття інформації з електронних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_5 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - зняття інформації з електронних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_8 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - аудіо-, відеоконтроль особи ОСОБА_10 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - візуальне спостереження за річчю ВАЗ21099 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - аудіо-, відеоконтроль особи ОСОБА_9 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - візуальне спостереження за річчю Subaru Legacy від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД - аудіо, відеоконтроль особи ОСОБА_7 від 10.08.2022;

-протоколом проведення НСРД -візуальне спостереження за особою ОСОБА_8 від 27.07.2022;

-протоколом проведення НСРД - зняття інформації з електронних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_8 від 27.07.2022;

-протоколом проведення НСРД - зняття інформації з електронних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_5 від 27.07.2022;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.06.2022;

-протоколами оглядів 25.07.2022;

-протоколом проведення НСРД - контроль за вчиненням злочину у виді оперативної закупки від 10.08.2022;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 25.07.2022;

-протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_11 від 25.07.2022;

-висновком експерта №СЕ-19/104-22/22906-НЗПРАП від 05.08.2022;

-протоколом затримання ОСОБА_12 від 16.07.2022;

-поясненням ОСОБА_12 ;

-висновком експерта №СЕ-19/104-22/20751-НЗПРАП від 09.08.2022;

-протоколом огляду місця події від 22.06.2022;

-поясненням ОСОБА_13 ;

-висновком експерта №СЕ-19/104-22/16837-НЗПРАП від 23.06.2022;

-протоколом обшуку від 17.08.2022;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

02.11.2022 ухвалою Печерського районного суду м. Києва було продовжено строк досудового розслідування до 17.02.2023 включно.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Таким чином, при постановленні даного рішення, слідчий суддя вважає, що докази, які були надані органом досудового розслідування підтверджують причетність до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 .

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя одночасно враховує, що вказані обставини та докази були встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд вважає обґрунтованим висновок слідчого судді про продовження строку тримання під вартою підозрюваного на даній стадії досудового розслідування, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів може виявитися не достатнім для забезпечення існуючих ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних вище норм закону і правовими позиціями ЄСПЛ.

Крім того, суд враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

Суд звертає увагу, що доцільність необхідності подальшого утримання підозрюваного під вартою буде перевірена через нетривалий час з урахуванням результатів подальшого розгляду кримінального провадження у судовому розгляді, під час якого також будуть перевірені доводи сторони захисту.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч.1 ст.94 КПК України.

Відповідно до ст.ст. 89, 94 КПК України, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті. При цьому підстав для визнання доказів недопустимими, які передбачені в ч. 2 ст. 87 КПК України, стороною захисту суду не наведено.

З урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, в якому ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні тяжкого злочину та практики ЄСПЛ, суд вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість висунутої останньому підозри у вчиненні інкримінованих йому дій, а тому доводи захисника в частині відсутності обґрунтованої підозри, є безпідставними.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

У кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, є обґрунтованою, що дає підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою виконання поставлених цілей у кримінальному провадженні.

Також, суд звертає увагу, що для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

З врахуванням функцій, які виконував підозрюваний, та зазначених ризиків слідчим та прокурором, слідчий суддя вважає, що за таких обставин, враховуючи вік та стан здоров`я ОСОБА_5 те, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, обставин вчинення кримінального правопорушення, репутацію, суд вважає, що вказані дані в сукупності свідчать про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а тому, на думку суду ризики передбачені ст. 177 КПК України є доведеними.

Таким чином, з врахуванням зазначених обставин, слідчий суддя приймаючи таке рішення, приходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру та приходить до висновку про доведеність ризиків.

Враховуючи тяжкість та суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, його стан здоров`я, соціальні зв`язки, наявність значного суспільного інтересу в результатах розслідування кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, з яких не може бути застосовано жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, враховуючи фактичні обставини справи, високу суспільну небезпечність інкримінованих діянь при постановленні ухвали про продовження строку тримання під вартою не визначає розмір застави щодо злочинів, передбачених статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 , про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000863 від 08.07.2021, підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000863 від 08.07.2021, строк тримання під вартою до 17.02.2023 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1