печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Сервіс», про визначення порядку зберігання доказів в кримінальному провадженні № 0003562 від 25.10.2019 року, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Сервіс», звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про визначення порядку зберігання доказів в кримінальному провадженні № 0003562 від 25.10.2019 року.

У клопотанні адвокат ОСОБА_2 просить слідчого суддю винести ухвалу, якою передати майно ТОВ «Торговий Сервіс» на тимчасове відповідальне зберігання комерційному директору ТОВ «Торговий Сервіс» ОСОБА_3 .

Перевіривши клопотання ОСОБА_2 , слідчий суддя дійшов висновку, що у відкритті провадження за даним клопотанням слід відмовити, враховуючи наступне.

Так, у клопотанні адвокат зазначє, що ухвалою слідчого судді Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області накладено арешт на нерухоме майно ТОВ «Торговий сервіс».

Згідно ч. ч. 1, 2, 4 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Разом з тим, адвокат посилається на ст. 100 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 100 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Як визначено у ч. 2 ст. 100 КПК України, речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень абз. 7 ч. 6 ст. 100 КПК речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

Проте, чинним КПК не передбачено подачі клопотання про визначення порядку зберігання доказів іншою особою, права якої обмежуються під час досудового розслідування.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Таким чином, у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Сервіс», про визначення порядку зберігання доказів в кримінальному провадженні № 0003562 від 25.10.2019 року слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 303, 304, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Сервіс», про визначення порядку зберігання доказів в кримінальному провадженні № 0003562 від 25.10.2019 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1