Справа №:755/44/23
Провадження №: 1-кс/755/10/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" січня 2023 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000007, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.01.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором, уповноваженим здійснювати процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, про арешт майна, в якому просить накласти арешт на речі, які були вилучені в ході особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 .

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні внесене клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник в судове засідання не прибули.

Вислухавши думку слідчого, вивчивши зміст клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000007, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.01.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01 січня 2023 року до Дніпровського УП ГУНП надійшла заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 01.01.2023 р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , намагався викрасти особисті речі заявника, загальною вартістю приблизно 6 000 грн.

01 січня 2023 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

02 січня 2023 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 КПК України, в присутності понятих та захисника було проведено особистий обшук затриманої особи, під час якого було виявлено та вилучено речі у відповідності до переліку, наведеного в протоколі особистого обшуку від 02.01.2023 р., а саме: шапку сірого кольору; штани темного кольору; куртку темного кольору; хрестик, ланцюжок та кільце з металу срібного кольору, ззовні схожі на срібло; мобільний телефон «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 ; мобільний телефон «Samsung» IMEI: НОМЕР_2 ; зв`язку ключів; дві банківські картки; посвідчення ветерана праці.

02 січня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Постановою слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 02.01.2023 р. вказані вище речі були визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а відтак підпадають під визначений кримінальним процесуальним законодавством перелік майна, на яке може бути накладено арешт.

Накладення арешту на вказане майно забезпечить збереження речових доказів, унеможливить їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки вони містять відомості, які маються суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам, визначеним ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети можуть бути доказом злочину, а саме - зберегли на собі його сліди та містять інші відомості (інформацію), які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування. Враховуючи наведене, потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.

При цьому, відомостей щодо негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Крім того, слід зазначити, що вилучене під час особистого обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилученого під час проведення слідчих дій майна.

Водночас слідчий суддя враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

З урахуванням наведеного та керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 02.01.2023 р. під час затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку ст. 208 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме: шапку сірого кольору; штани темного кольору; куртку темного кольору; хрестик, ланцюжок та кільце з металу срібного кольору, ззовні схожі на срібло; мобільний телефон «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 ; мобільний телефон «Samsung» IMEI: НОМЕР_2 ; зв`язку ключів; дві банківські картки; посвідчення ветерана праці.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8