Справа № 712/5750/22
Провадження № 1-кс/712/2530/22
У Х В А Л А

04 серпня 2022 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.11.2021 у кримінальному провадженні № 001286 від 22.11.2021 за ч. 1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

03 серпня 2022 року ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.11.2021 у кримінальному провадженні № 001286 від 22.11.2021 за ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 03.08.2022, справу передано на розгляд слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 .

Дослідивши клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає поверненню заявнику з таких підстав.
У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

За вимогами ч. 1 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.

Поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, клопотання та скарги розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 132 КПК України.

Відповідно до норм КПК України клопотання, заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відповідно до визначеного ст. 8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» права на повноважний суд, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Вказана норма кореспондується з положеннями ст. 6 Конвенції, відповідно до якої в поняття «суд, встановлений законом», входить лише той суд, до підсудності якого віднесений розгляд тієї чи іншої справи.
Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч.1 ст.17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 № 223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань та скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, в тому числі і клопотань, поданих в порядку ст. 174 КПК України.

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні із клопотаннями про скасування арешту майна під час досудового розслідування, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі клопотання мають повертаються заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Слід зауважити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

З матеріалів клопотання вбачається, що арешт було накладено ухвалою від 24.11.2021 Уманського міськрайонного суду Черкаської області, а тому клопотання мають розглядатися слідчими суддями за місцем винесення ухвали, тобто в м. Умані, що вбачається, що дане клопотання не підсудне слідчим суддям Соснівського районного суду м. Черкаси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 304, ст. 132 КПК України скарга, клопотання повертаються особі, яка їх подала, якщо вони не підлягають розгляду в цьому суді.

Виходячи з встановлених обставин та вимог КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення клопотання заявнику.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити право на звернення з клопотанням про скасування арешту майна до суду за місцем винесення ухвали про накладення арешту від 24.11.2021, а саме Уманського міськрайонного суду Черкаської області.

На підставі викладеного, керуючись ч. 2 ст. 132, ст. ст. 170, 174, 395 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.11.2021 у кримінальному провадженні № 001286 від 22.11.2021 року за ч. 1 ст. 286 КК України а додані до нього матеріали - повернути заявникам для звернення до Уманського міськрайонного суду Черкаської області.

Повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня проголошення, безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1