СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-і/759/13/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2022 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001301 від 08.05.2020 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
сторони кримінального провадження: прокурор ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:
У проваддженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001301 від 08.05.2020 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
Ухвалою суду від 02.02.2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 02.04.2022 року.
01.04.2022 року прокурор Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , надіслав на електронну пошту суду клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу
В судовому засіданні прокурор Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підтримала в повному обсязі, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, обґрунтовуючи їх тим, що він обвинувачуються у вчиненні повторного таємного викрадення чужого майна (крадіжка) поєднаного з проникненням у сховище, тобто у вчиненні тяжкого злочину отже, враховуючи обґрунтованість підозри, відсутність міцних соціальних зв`язків, існує можливість ухилення обвинуваченого від суду або вчинення ним іншого кримінального правопорушення, впливу на потерпілих та свідків, а інші запобіжні заходи не достатні для запобігання вказаним ризикам.
У зв`язку з введенням на території України воєнного стану та відсутністю технічної можливості дистанційного зв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України не вдалося забезпечити безпосередню участь обвинуваченого ОСОБА_4 у судовому засіданні. Крім того, за повідомленням керівництва вказаної установи відсутня можливість доставити обвинуваченого до зали суду через введення на території України воєнного стану.
Вважаю, що клопотання прокурора можливо розглянути без участі обвинуваченого, виходячи з такого.
Статтею 64 Конституції України передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень.
Згідно зі ст.1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.
24.02.2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб.
14.03.2022 Указом Президента України №133/2022 було продовжено строк дії воєнного стану з 26.03.2022 року строком на 30 діб.
Відповідно до статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Згідно статті 122 цього закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Враховуючи вищевикладене, положення статті 2 КПК України (згідно якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура), положення ч.3 ст.331 КПК України (щодо обов`язку суду розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, незалежно від наявності клопотань), введений на даний час на території України Указом Президента воєнний стан, суд дійшов до висновку, що відсутність учасників судового провадження не є перешкодою для розгляду питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
Відповідно до ч. 6 ст. 615 КПК України у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважаться продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.
Заслухавши думку прокурора, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
При обранні обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді триманні під вартою та при продовженні строку вказаного запобіжного заходу судом були встановлені наступні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України: ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, ризик того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійного джерела доходу.
На даний час вказані ризики з огляду на дані про особу обвинуваченого, який раніше не судимий в силу ст.89 КК України, має постійне місце проживання, офіційно не працює, офіційно неодружений, має на утриманні малолітню дитину, та процесуальну поведінку обвинуваченого у кримінальному провадженні, який не виконував умови застосованого до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та у зв`язку з переховуванням від суду ухвалою від 26.07.2021р. був оголошений у розшук, продовжують існувати та вони не зменшились.
Тому суд приходить до висновку про доцільність збереження застосованого щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який забезпечить його належну процесуальну поведінку.
На думку суду в даному випадку тримання під вартою не перевищує розумного строку, а інтереси суспільства превалюють над правами обвинуваченого щодо його особистої свободи та недоторканості, гарантованих ст. 29 Конституції України.
З огляду на зазначене, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Водночас, суд, у відповідності до положень ч. 3, ч.4 ст. 183 КПК України, залишає застосований альтернативний запобіжний захід у виді застави у раніше визначеному розмірі, а саме: двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( з 01.01.2022р. становить 2481,00 грн.), що складає 49 620 грн. та покладає на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Враховуючи викладене, керуючись ст.177,ст.178, ст. 181, ст.331, ст.ст. 369, 372 КПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001301 від 08.05.2020 року відносно ОСОБА_4 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 30.05.2022 року включно та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮ України.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 грн. (Сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень), яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059 ;банк отримувача ДКСУ, м.Київ ;код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави строком на два місця з моменту внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з особами, які мають статус свідків у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.
Ухвала діє до 30.05.2022 року включно та підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1