Справа № 761/8305/22
Провадження № 1-кс/761/4682/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000893 від 03 травня 2022 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунку IBAN НОМЕР_1 , ІПН/ЄДРПОУ НОМЕР_2 , який відкрито на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що 03 травня 2022 року в період часу 15 год. 23 хв. по 16 год. 03 хв. за адресою: м. Київ, вул. Герцена, 9, невстановлена особа, шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами у сумі 30 233 грн. з банківської карти, яка належать ОСОБА_5 .

Допитана у якості потерпілої ОСОБА_5 пояснила, що 03 травня 2022 року в період часу 15 год. 23 хв. по 16 год. 03 хв. останній, яка знаходилась за адресою: м. Київ, вул. Герцена, 9, надійшло смс-повідомлення з мобільного додатку «Монобанк», з текстом, що з її банківської карти, невстановленою особою, шляхом зловживання довірою, було списано кошти у сумі 30 233 грн.

В подальшому, під час проведення досудового розслідування потерпілою самостійно надано виписку з Monobank/Universal Bank (рух коштів по картці), видану на ім`я ОСОБА_5 відповідно до якої встановлено, що у зазначений період часу з 15 год. 23 хв. по 16 год. 03 хв. 03 травня 2022 року на рахунок ОСОБА_6 здійснено 22 транзакції із перерахування грошових коштів на загальну суму 30 233 грн. 00 коп.

В подальшому, з метою встановлення особи, яка вчинила зазначений кримінальний проступок, в порядку ст. 401 КПК України надано доручення оперативному підрозділу Шевченківського УП ГУНП у м. Києві.

В ході відпрацювання доручення, при зверненні із письмовим запитом до представництва АТ «Універсал банк» (, МФО 322001) підтверджено здійснення банківських транзакцій на рахунок ОСОБА_6 .

Крім того, наданою відповіддю встановлено, що з рахунку ОСОБА_6 , у період часу з 03 травня 2022 року по 04 травня 2022 року здійснено переказ на рахунок IBAN - НОМЕР_1 , ІПН/ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , номер картки НОМЕР_3 відкритий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де наразі знаходяться грошові кошти у загальній кількості 242 799 грн. 83 коп.

Відтак, враховуючи вищезазначене, орган досудового розслідування вважає за доцільне накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку, з метою збереження грошових коштів потерпілої.

11 травня 2022 року постановою дізнавача Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 грошові кошти, які знаходяться на рахунку НОМЕР_1 , який відкритий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнано речовим доказом.

Кримінальний проступок кваліфікований за ч. 1 ст.190 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Прокурор надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, а також про розгляд клопотання без виклику ОСОБА_4 , з метою запобігання спробам останньої здійснити виведення коштів з рахунку до моменту розгляду цього клопотання по суті.

Дослідивши матеріали справи, суть клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до інформації наданою АТ «Універсал Банк» рахунок IBAN - НОМЕР_1 , ІПН/ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , номер картки НОМЕР_3 відкритий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.
Постановою дізнавача від 11 травня 2022 року грошові кошти, які знаходяться на вищезазначеному рахунку, на який сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Водночас, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення.
Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.
Так, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Враховуючи викладене, з метою запобігання зникнення, втрати та відчуження вказаних речових доказів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вищезазначеному рахунку.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000893 від 03 травня 2022 року за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунку IBAN НОМЕР_1 , ІПН/ЄДРПОУ НОМЕР_2 , який відкрито на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1