Житомирський апеляційний суд
Справа №296/1914/22 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.183 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду

в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

(в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 22.04.2022 року,

в с т а н о в и л а :

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб по 20.06.2022 року, без визначення розміру застави,

щодо
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Домантово, Золотоніського району, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військово службовця ЗСУ в/ч НОМЕР_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 21.04.2022 року.

При обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 слідчим суддею враховано, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаного кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме : можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; ризик знищити, приховати, спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та на даний час не були встановлені, можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілих, свідків, інших осіб.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання. Вважає, що вказана ухвала слідчого судді є незаконною та постановлена з грубим порушенням, норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що при постановленні ухвали слідчий суддя не врахував, що підозрюваний ОСОБА_8 є діючим мобілізованим військовослужбовцем, приймав участь в бойових діях, має постійне місце проживання та реєстрації, раніше не судимий. Вказує, що ОСОБА_8 не вчиняв замаху на вбивство, а його дії невірно кваліфіковані органами досудового розслідування. Посилається на те, що слідчим не доведено жодного конкретного ризику, передбаченого ст.177 КПК України, а слідчим суддею безпідставно застосовано до ОСОБА_8 найсуворіший запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Заслухавши доповідача, захисника та підозрюваного, які просили задовольнити апеляційну скаргу, прокурора, який вважає ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні СУ ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 21.04.2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.
21.04.2022 року ОСОБА_8 було затримано в порядку ст.208 КПК України.
21.04.2022 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.
22.04.2022 року слідчий СУ ГУ НП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням, погодженим прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_6 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб.
Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 22.04.2022 року задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_6 та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 20.06.2022 року, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_8 .
Слідчим суддею враховано, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаного кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме : можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; ризик знищити, приховати, спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та на даний час не були встановлені, можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілих, свідків, інших осіб.
З таким висновком слідчого судді погоджується і колегія суддів.
Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає, що сукупність зібраних доказів в матеріалах судової справи, на даному етапі кримінального провадження, є достатньою для застосування щодо підозрюваного такого запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Крім того, з практики Європейського Суду з прав людини випливає, що розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.
Доводи, на які послався в апеляційній скарзі захисник, не можуть бути підставами для скасування судового рішення, оскільки були враховані судом при прийнятті ухвали по даній справі, в зв`язку з чим до підозрюваного застосовано запобіжний захід, який на думку колегії суддів співмірний з існуючими ризиками та даними про його особу, підстав для зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, колегія суддів не знаходить.
Істотних порушень норм КПК України, які б тягнули за собою скасування ухвали слідчого судді при апеляційному розгляді не встановлено.
З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для скасування ухвали слідчого судді, як про це просить захисник, немає, а тому ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, а апеляційну скаргу- без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 22.04.2022 року, якою задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_9 погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_6 та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб по 20.06.2022 року, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_8 без зміни.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Судді: