Справа № 530/679/22
Провадження № 1-кс/535/245/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 серпня 2022 року смт Котельва
Слідчий суддя Котелевського районного суду Полтавської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000184 від 29.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185КК України,
установив:
29.07.2022 до чергової частини СПД №1 ВП№4 Полтавського РУП надійшло повідомлення від ОСОБА_4 про те, що 29.07.2022 близько 13:00 год. з будинку ОСОБА_5 , що розташований адресою: АДРЕСА_1 невідома особа, таємно, викрала його мобільний телефон Redmi 9C NFC який належав йому, чим заподіяла матеріальну шкоду на суму близько 3000 грн..

29.07.2022 року за вказаним фактом відомості внесені до ЄРДР за № 0000184 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

29.07.2022 року під час огляду предмету на підставі заяви ОСОБА_6 1977 року народження, в присутності двох понятих, складено протокол огляду предмету, в ході якого заступником начальника СВ ВП № 4 Полтавського РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_7 вилучено у ОСОБА_6 мобільний телефон марки «Redmi 9C NFC» ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , який вона викрала у ОСОБА_4 .. Надалі вилучене, опечатано належним чином та поміщено до камери речових доказів СПД № 1 ВП № 4 Полтавського РУП ГУПН в Полтавській області за адресою: Полтавська область, сел. Котельва, вул. Берегова, 18, який є структурним підрозділом ВП № 4 Полтавського РУП ГУПН в Полтавській області, в якому функціонує слідчий підрозділ до проведення судової експертизи.
29.07.2022 слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом:мобільного телефону марки «Redmi 9C NFC» ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 .

31.07.2022 допитано в якості потерпілого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 жителя АДРЕСА_2 , який зазначив, що в нього 29.07.2022 року гр. ОСОБА_6 викрала мобільний телефон марки «Redmi 9C NFC» ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , також ОСОБА_4 вході допиту надав підтверджуючі документи про власність на телефон.

Слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, та просив судовий розгляд провести у його відсутність.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.
Як убачається з матеріалів справи, 29 липня 2022 року відповідно до ст. 214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 357 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Отже, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 4 статті 185 КК України передбачена кримінальна відповідальність за крадіжку, вчинена у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, а саме: мобільний телефон марки «Redmi 9C NFC» ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , оскільки вони відповідають критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000184 від 29.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185КК України, задовольнити повністю.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «Redmi 9C NFC» ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку..
Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.
У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1