печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Печерського УП ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001649 від 19.10.2021 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

23.05.2022 у провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СВ Печерського УП ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001649 від 19.10.2021 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Сторона обвинувачення вказує, що 24.07.2021 року громадянин ОСОБА_5 перебуваючи в центральній частині міста Києва, за адресою: м. Київ, пл. Спортивна, 1, перебуваючи разом зі своїми знайомими, та іншими невстановленими особами вступив в конфлікт з раніше незнайомими особами.

В цей час ОСОБА_5 , знаходячись безпосередньо серед групи в складі більше 10 осіб, кожен з яких сприймав один одного як такого, що активно вступить в конфлікт та подальшу бійку на його боці, а також знаючи, що неподалік перебувають ще декілька таких осіб, які нададуть підтримку у бійці, усвідомлюючи при цьому, що перебуває в громадському місці, розташованому в центральній частині міста, в присутності великої кількості сторонніх людей, діючи умисно, з особливою зухвалістю, нехтуючи загальноприйнятими нормами моральності та поведінки у суспільстві, зневажливо ставлячись до оточуючих та нехтуючи їхніми правами, взяв активну участь в масовій бійці з іншою групою в кількості двох осіб.

Так перебуваючи в центральній частині міста Києва за адресою: м. Київ, пл. Спортивна, 1, приблизно о 20 год. 54 хв. 24.07.2021 року, в той момент, як до вказаної вище групи осіб підійшов невстановлений досудовим розслідуванням чоловік з боку групи осіб, з якими у них стався конфлікт, ОСОБА_5 діючи невстановленою досудовим розслідуванням групою осіб, усвідомлюючи, протиправний характер своїх дій та те, що ОСОБА_5 грубо порушує громадський порядок, користуючись на той момент значною кількісною та фізичною перевагою, діючи умисно, з мотивів явної неповаги до суспільства, з особливою зухвалістю, спочатку наніс один удар ногою по голові, після чого почав завдавати 4 удари по голові руками, та знову почав наносити 2 удари по голові ногами потерпілому ОСОБА_7 , який знаходився на землі.

Так, після початку масової бійки 24.07.2021, приблизно о 20 год. 54 хв., ОСОБА_5 , діючи групою невстановленою досудовим розслідуванням особами, підійшов до попередньо поваленого та лежачого на бруківці потерпілого ОСОБА_7 та користуючись відсутністю можливості у останнього чинити опір, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, з особливою зухвалістю, наніс один удар ногою по голові, після чого почав завдавати 4 удари по голові руками, та знову почав наносити 2 удари по голові ногами.

Таким чином, ОСОБА_5 вчинив хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, тобто кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч. 2 ст. 296 КК України.

19.08.2021 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва винесено ухвалу про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та строк дії зазначеної ухвали завершується 18.02.2022.

22.08.2022 підозрюваного ОСОБА_5 було затримано.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені ст.177 КПК України, а тому враховуючи обставини встановлені під час досудового розслідування, на думку слідчого, виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби.
Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001649 від 19.10.2021, за ознаками вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

26.07.2021 письмове повідомлення про підозру гр. ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України вручено батьку ОСОБА_5 , громадянину ОСОБА_8 оскільки останній був відсутній за місцем проживання, для подальшої передачі ОСОБА_5 .

19.08.2021 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва винесено ухвалу про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

22.08.2022 підозрюваного ОСОБА_5 було затримано.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Так, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованому йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7

- рапортами оперативних працівників ОСОБА_9

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_11

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Відтак, на даний час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Прокурор вказує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Проте, слідчий суддя не може погодитися із ризиками, на які вказує сторона обвинувачення в клопотанні, у зв`язку з їх недоведеністю, а також приймаючи до уваги те, що прокурором не доведено, що менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Так, при вивченні матеріалів клопотання слід зазначити, що стороною обвинувачення не зазначено в світлі фактичних обставин справи та по суті не обґрунтовано жодного ризику, до чого суддя відноситься досить критично.

Наряду з вказаним, під час судового розгляду встановлено, та слід відмітити, чого не було спростовано стороною обвинувачення, що ОСОБА_5 має міцні соціальних, постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , проживає разом з сім`єю за вказаною адресою. Підозрюваний має постійний дохід оскільки є фізичною особою підприємцем має власний заклад харчування, раніше не судимий та не є підозрюваним у інших кримінальних провадженнях.

Крім того підозрюваний на утриманні має сина, матір пенсіонерку ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_2 , якій присвоєно почесне звання «Мати-героїня» батька пенсіонера ОСОБА_8 1957 р.н., який є постраждалим від «Чорнобильської катастрофи» допомагає також фінансово братам та сестрам, підтверджується наданими характеристиками.

Окрім іншого, підозрюваний має освіту диплом спеціаліста закінчив у 2007 році Національний технічний університет «України».

Також, ОСОБА_5 має позитивну репутацію, що підтверджується наданими характеристиками, зокрема від братів підозрюваного та характеристики Комплексної дитячо-юнацькоїспортивної школи « ІНФОРМАЦІЯ_3 », останній як фізична особа підприємець орендує у вказаній школі, кафе та регулярно організовує різного роду заходи для вихованців.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що 09.03.2022 року добровільно долучився для захисту України від військової агресії рф до лав добровольчого формування територіальної громади міста Києва « ІНФОРМАЦІЯ_4 , слід зазначити, що вказане спростовує те, що підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини, яке згідно ч. 5 сг. 9 КПК України, які є джерелом законодавства, у справі «Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року - «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». А у справі «Мамедова проти Росії» № 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року Європейський суд дійшов такого висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

Підсумовуючи вказане, все ж слід зазначити, що на переконання слідчого судді, в світлі встановлених обставин кримінального провадження, зазначені ризики можливо і мають на ймовірність, проте доказів того, що запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, не зможе їм запобігти, слідчому судді не надано, а відтак слід вважати, що такі відсутні.

Слідчий суддя вважає, що вказані ризики можна виключити не лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а й застосуванням запобіжного заходу не пов`язаного з триманням особою під вартою й покладення відповідних обов`язків та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

За таких обставин, тримання під вартою ОСОБА_5 є невиправданим, а таке втручання в його основоположні права і свободи жодним чином не забезпечить реалізацію завдань кримінального провадження та об`єктивний судовий розгляд, а відтак клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Враховуючи вказане, вбачається, що клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень сторони обвинувачення про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України, а відтак застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим, що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та частково доведено актуальність ризиків на даний час, передбачених ст. 177 КПК України, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, у межах строку досудового розслідування, що зможе забезпечити цілі кримінального провадження та одночасно не буде допущено порушення прав ОСОБА_5 .
Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, з чим сторона захисту не погоджується, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ Печерського УП ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001649 від 19.10.2021 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001649 від 19.10.2021 року, а саме до 20.10.2022 включно, у вигляді домашнього арешту у певний період доби з 23.00 год. до 05.00 год. наступної доби, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти в залі суду.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме :
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини. завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.
Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні № 0001649 від 19.10.2021 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1