Справа № 308/3732/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання старшого слідчого в ОСВ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене процесуальним прокурором ОСОБА_3 , про обрання відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одруженої, працюючої юристом ТОВ «Дніпроплаза», раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
ВСТАНОВИВ:

Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування стороною обвинувачення клопотання про застосування запобіжного заходу.
21 березня 2022 року старший слідчий в ОСВ ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим процесуальним прокурором ОСОБА_3 , про обрання відносно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В рамках даного клопотання слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 терміном на шістдесят днів без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ОСОБА_4 , перебуваючи згідно розпорядження Президента України від 07 червня 2018 року № 85/2018-рп «Про призначення Е.Кинєв головою Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області» на посаді голови Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області, будучи у відповідності до розпорядження голови Ужгородської РДА № 85 від 05.03.2018 наділеною організаційно - розпорядчими та адміністративно - господарськими функціями та являючись згідно із ч. 3 ст. 18 КК України службовою особою, вчинила кримінальне правопорушення в сфері службової діяльності за наступних обставин.
Так, між Ужгородською районною державною адміністрацією (Замовник) в особі в.о. голови ОСОБА_7 та ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна» (Підрядник), , в особі директора ОСОБА_8 , 16.04.2019 укладено договір підряду № 51, предметом якого є виконання робіт з будівництва «Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району».
На виконання умов вказаного договору підряду ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна» зобов`язалось перед Ужгородською РДА виконати в повному об`ємі роботи з будівництва «Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району», а Замовник оплатити вартість виконаних робіт за ціною 5 496 000, 00 грн. у строк до 31.12.2019, або змінений сторонами строк за рахунок субвенції з державного бюджету.
В подальшому, на виконання п. 5.1 договору підряду № 51 від 16.04.2019 на розрахунковий рахунок ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна» № 2079 Замовником робіт 18.04.2019 згідно платіжного доручення № 12 перераховано аванс у розмірі 1 449 990,30 грн. для придбання матеріалів для будівництва амбулаторії в с. Кам`яниця.
Після цього, 19.07.2019 ОСОБА_8 , в порушення умов виконання договору № 51 від 16.04.2019 на виконання робіт з будівництва «Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району», засвідчив своїм підписом та скріпив печаткою ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна» Акт № 3 вартості устаткування, що придбалося виконавцем робіт на суму 667732,80 грн. за липень 2019 року, який містив неправдиві дані про його придбання та достовірно знаючи те, що виданий ним завідомо неправдивий офіційний документ - Акт № 3 вартості устаткування, що придбалося виконавцем робіт на суму 667732,80 грн. за липень 2019 року по об`єкту будівництва «Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району», передав його голові Ужгородської РДА ОСОБА_4 з метою підтвердження факту використання коштів авансу та придбання устаткування для Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району.
Того ж дня, а саме: 19.07.2019, голова Ужгородської РДА ОСОБА_4 , незважаючи на те, що відомості, які містяться в Акті № 3 вартості устаткування, що придбалося виконавцем робіт на суму 667732,80 грн. за липень 2019 року по об`єкту будівництва «Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району», про придбання ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна» вказаного в ньому устаткування, меблів та інвентарю на загальну суму 667732,80 грн., не відповідають дійсності, всупереч інтересам служби, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в інтересах ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна», для підтвердження факту використання коштів авансу, які були перераховані Ужгородською РДА на розрахунковий рахунок ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна», знаходячись в приміщенні Ужгородської РДА за адресою м. Ужгород, вул. Загорська, 10, підписала наданий їй ОСОБА_8 . Акт № 3 вартості устаткування, що придбалося виконавцем робіт на суму 667 732,80 грн. за липень 2019 року по об`єкту будівництва «Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району», чим самим засвідчила факт, який не відповідає дійсності.
У подальшому, після підписання головою Ужгородської РДА ОСОБА_4 вказаного акту, ОСОБА_8 подав його до управління Державної казначейської служби України в Ужгородському районі для підтвердження факту використання коштів авансу, які були перераховані Ужгородською РДА на розрахунковий рахунок ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна».
Такі умисні дії ОСОБА_4 потягли за собою настання тяжких наслідків, які у 250 і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян, а саме: заволодіння грошовими коштами у сумі 667 732,80 грн.

14.03.2022 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме: зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам.

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими слідчому судді, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Позиції учасників судового засідання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого. Вказав на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливості підозрюваної ухилятися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у данному кримінальному провадженні. Існування інших ризиків, передбачених п.п. 2, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, не підтримав. Пояснив слідчому судді, що раніше ОСОБА_4 кожен раз з`являлася на виклики сторони обвинувачення. Проти визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, не заперечив.

В судовому засіданні захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання. Вказав про недоведеність ризиків та необґрунтованість повідомленої підозри, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Подав письмові заперечення.
Також для приєднання до матеріалів клопотання подав копію рішення Господарського суду Закарпатської області від 13.07.2021 по справі № 907/90120, характеризуючи документи відносно своєї підзахисної, а саме: копію довідки про склад сім`ї ОСОБА_4 №592 від 16.03.2022 року, копії характеристики, виданої на ім`я ОСОБА_4 за місцем її проживання та місцем роботи; копію виписки медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, виданої на ім`я ОСОБА_4 за № 490 від 17.03.2022 року, копію пенсійного посвідчення чоловіка підозрюваної ОСОБА_9 , копію свідоцтва про право власності на нерухоме майно.
Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, підтримала позицію захисника. Пояснила, що хворіє на гіпертонічний криз з ураженням головного мозку. Розмір її заробітної плати становить приблизно 10 000 гривень щомісячно, в 2018 році декларувала дохід від продажу належного їй майна.

Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що у провадженні ГУНП в Закарпатській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000012 за ч.1 ст.366 КК України та ч. 2 ст. 364 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2022, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18.01.2022 року.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР відповідно наданого витягу стало те, що «в ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000503 від 20.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України встановлено, що у червні 2019 року директор ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна» (код ЄДРПОУ - 39060554), яке зареєстроване за адресою:
м. Ужгород, вул. Сидоряка, будинок 9, ОСОБА_8 , діючи умисно, з корисливих спонукань вніс завідомо неправдиві дані в акт форми КБ-2 в №3 за липень 2019 року вказавши в ньому неправдиві дані про придання обладнання на суму 667 732, 80 грн.» як використані кошти авансового платежу по договору підряду №51 від 16.04.2019, укладеного між Ужгородською РДА та ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна», на проведення робіт з будівництва АЗПСМ в с. Кам`яниця». « ОСОБА_4 , будучи головою Ужгородської РДА Закарпатської області» зловживаючи своїм службовим становищем 19.07.2019 року, діючи в інтересах ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна», для підтвердження факту використання коштів авансу, які були перераховані Ужгородською РДА на розрахунковий рахунок ТОВ «Торговий Дім Універсал Україна», знаходячись в приміщенні Ужгородської РДА, за адресою: м. Ужгород, вул. Загорська, 10, підписала наданий їй ОСОБА_10 . Акт № 3 вартості устаткування, що придбалося виконавцем робіт на суму 667 732,80 грн. за липень 2019 року по об`єкту будівництва «Амбулаторії загальної практики сімейної медицини в с. Кам`яниця Ужгородського району», чим самим засвідчила факт, який не відповідає дійсності. У подальшому, після підписання головою Ужгородської РДА ОСОБА_4 вказаного акту, ОСОБА_8 подав його до управління Державної казначейської служби України в Ужгородському районі для підтвердження факту використання коштів авансу, які були перераховані Ужгородською РДА на розрахунковий рахунок ТОВ«Торговий Дім Універсал Україна». Такі умисні дії ОСОБА_4 потягли за собою настання тяжких наслідків, які у 250 і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян, а саме грошовими коштами у сумі 667 732,80 грн».

14.03.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, за кваліфікуючими ознаками зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам.

Обставини кримінального правопорушення та причетність громадянки ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення, обґрунтованість підозри підтверджується:
-актом позапланової ревізії окремих питань фінансово господарської діяльності Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області за період з 01.04.2019 по 3009.2020 року №13-07-03/06 від 05.11.2020 року /а.с.17-33 /;
-договором підряду №51 від 16.04.2019 року /а.с.34-40 /
-актом вартості устаткування, що придбалося виконавцем робіт КБ2в № 3 за липень 2019 року /а.с.42-46/;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.01.2021 року /а.с.47-50/;
-копією висновку експерта №СЕ-19/107-21/7747-ЕК від 28.09.2021 року /а.с.51-63/;
-копією висновку експерта №8 від 23.10.2021 року /а.с. 64-67/.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення. У Рішенні Нечипорук і Йонкало проти України (п. 175) ЄСПЛ вкотре повторив, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства).
Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених матеріалах кримінального провадження, дає підстави вважати пред`явлену ОСОБА_4 підозру у вчиненні даних кримінальних правопорушень обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні вже під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Щодо існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.
Слідчий суддя враховує обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України та примітки до ст. 45 КК України є тяжким корупційним злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі від трьох до шести років. Звільнення від покарання з іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України в даному випадку не може бути здійснена. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду у разі визнання її винною.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від потерпілих та свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане в сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1ст. 177 КПК України.
Щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з висновком, викладеним ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії" від 26 липня 2001 року, не арештований, а сторона обвинувачення повинна продемонструвати дані, які свідчать з достатнім ступенем переконливості, що арештованому необхідно знаходитися під вартою.
Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 цієї статті (тобто наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч. 1 цієї статті (тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладання яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя вважає за необхідне в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 відмовити у зв`язку з відсутністю в клопотанні належного обґрунтування стороною обвинувачення обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, який є найбільш суворим видом із п`яти видів запобіжних заходів, визначених в ст. 176 КПК України.
З пояснень учасників судового провадження та наданих даних слідує, що ОСОБА_4 раніше не судима, позитивно характеризується за місцем роботи та місцем проживання, має вищу освіту, зареєстроване місце проживання, перебуває в зареєстрованому шлюбі, працювала 19 років в державних органах та органах місцевого самоврядування, на даний працює на посаді юриста ТОВ «Дніпроплаза».

Надані стороною обвинувачення кримінального провадження дані не свідчать про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання ризиків, доведених в судовому засіданні.
Оцінка доводів клопотання та доводів учасників судового провадження свідчать про те, що підозрюваній можливо обрати запобіжний захід у вигляді застави, яка має бути достатнім стимулюючим фактором, який би підозрювана або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. (ч. 1 ст. 182 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 . Так, в даному випадку кримінальне провадження здійснюється не в контексті вчинення загально-кримінального злочину, мова йде про корупційний злочин, вчинений, за версією обвинувачення, ОСОБА_4 як службовою особою Ужгородської РДА шляхом зловживання нею своїм службовим становищем. При цьому, державна служба здійснюється з дотриманням принципів патріотизму (відданість та вірне служіння Українському народові), доброчесності (спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень) та ефективності (раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики).

З врахування того, що за версією органу досудового розслідування розмір майнової шкоди у даному кримінальному провадженні становить 667 732,80 гривень; відомостей про те, якою частиною коштів заволоділа саме ОСОБА_4 , стороною обвинувачення не надано; слідчий суддя приходить до висновку, що застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідає встановленим ризикам, здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, не є завідомо непомірною для підозрюваної.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одруженої, працюючої юристом ТОВ «Дніпроплаза», раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480,00 гривень.

Застава може бути внесена підозрюваною, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26213408; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача - UA0018501.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
- не спілкуватися із свідками у цьому кримінальному провадженні;
- здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на підозрювану обов`язків визначити до 14 травня 2022 року.

Роз`яснити підозрюваній, що вона не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору.

Роз`яснити підозрюваній та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення. На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 22.03.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_12