Справа № 697/1269/21
Номер провадження 1-кп/697/27/2022
У Х В А Л А
Іменем України
12 березня 2022 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря с/з- ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Канів Черкаської області, проведеного в режимі відеоконференції під час трансляції з Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», клопотання прокурора про продовження дії обраних запобіжних заходів у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 1 2020 25 від 04.05.2020 відносно обвинувачених :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Машівка, Полтавської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з середньою загальною освітою, одруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей, раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 306, ч.1 ст.309, ч.2 ст.309, ч. 3 ст.309, ч.3 ст.307, ч.3 ст.311, ч.1 ст.313, ч.3 ст.313, ч.2 ст.317 КК України;

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м.Канів, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , українки, громадянки України, з середньою загальною освітою, розлученої, маючої на утриманні малолітню дитину, раніше не судимої,

у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.307 КК України;

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Канів, Черкаської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , українця, громадянина України, з середньою загальною освітою, неодруженого, засудженого 27.05.2020 Канівським міськрайонним судом за ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 309 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 1 рік, маючий відповідно до ст. 89 КК України не зняту та не погашену судимість,

у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.307 КК України;

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця м. Канів, Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_5 , українця, громадянина України, з середньою загальною освітою, неодруженого, не судимого,

у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.307, ч.3 ст.307, ч.3 ст.311, ч.3 ст.313 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження №0000148 від 04.05.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 306, ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 309, ч. 3 ст. 309, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 1 ст. 313, ч. 3 ст. 313, ч. 2 ст. 317 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 313 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 дії обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, оскільки визначений строк домашнього арешту ОСОБА_4 згідно ухвали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 12.01.2022 закінчується 12.03.2022, а ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України продовжують існувати. Відносно обвинуваченої ОСОБА_6 просив продовжити дію обраного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, оскільки визначений строк домашнього арешту ОСОБА_6 згідно ухвали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 12.01.2022 закінчується 12.03.2022, а ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України продовжують існувати. Відносно обвинуваченого ОСОБА_8 просив продовжити дію обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки визначений строк тримання під вартою ОСОБА_8 згідно ухвали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 12.01.2022 закінчується 12.03.2022, а ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України продовжують існувати. Відносно обвинуваченого ОСОБА_7 просив продовжити дію обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки визначений строк тримання під вартою ОСОБА_7 згідно ухвали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 12.01.2022 закінчується 12.03.2022, а ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України продовжують існувати.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_9 , заперечують щодо продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 і просять застосувати більш м`який запобіжний захід особисте зобов`язання, оскільки ОСОБА_4 у зв`язку з введенням на території України воєнного стану, з 02.03.2022 пішов у територіальну оборону та несе участь у забезпеченні громадської безпеки та порядку в населеному пункту село Червона Слобода, Черкаського району, Черкаської області.

Обвинувачена ОСОБА_6 та її захисник ОСОБА_10 не заперечують проти продовження відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник ОСОБА_12 заперечують проти продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_8 і просять застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме: не пов`язаний з триманням під вартою домашній арешт, оскільки з введенням воєнного стану в Україні ОСОБА_8 виявив бажання піти у територіальну оборону м.Канева, на що надав свою згоду у ДУ «Черкаський СІЗО», має на утриманні непрацездатну матір, яка проживає у м.Каневі.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_11 заперечують проти продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_7 і просять застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме: не пов`язаний з триманням під вартою домашній арешт, оскільки з введенням воєнного стану в Україні ОСОБА_7 виявив бажання піти у територіальну оборону м.Канева, на що надав свою згоду у ДУ «Черкаський СІЗО», має на утриманні непрацездатну бабусю, яка має тяжкий стан здоров`я та потребує догляду, з якою фактично проживав у с.Хмільна, Черкаського району, Черкаської області вже 7 років, має хронічні захворювання та не має ліків для лікування, які необхідно постійно приймати.

Головуючий суддя, вислухавши клопотання прокурора, думку обвинувачених, їх захисників, вважає, що клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченим ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 обраних запобіжних заходів підлягає до часткового задоволення.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи судів в умовах воєнного стану» від 02.03.2022 судам рекомендовано зосередитись виключно на проведенні невідкладних судових розглядів (взяття під вартою, продовження строків тримання під вартою). Вважати за неможливе відкладення судових засідань, на яких має розглядатись питання про обрання або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. У цих випадках слідчий суддя (суд) діє на підставі положень чинного кримінального процесуального законодавства.

Крім цього, згідно абз. 5 п.20-5 Перехідних положень КПК України у разі неможливості у визначений Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою воно може бути розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Згідно з п.п.5,7 листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» вбачається, що у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально. Якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно рішення Європейського Суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченим строку тримання під вартою, суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: впливати на свідків, які не допитані в ході судового розгляду, відсутність належних гарантій та підтвердження соціальних зв`язків, які б переважали наявні ризики його ухилення від суду або вчинення іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до ст.176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Як зазначено у ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За положеннями постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» №4 від 25.04.2003 запобіжні заходи застосовуються за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають з норм КПК України, і його належної поведінки.

При цьому, Верховним Судом роз`яснено, що обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного (обвинуваченого) внаслідок відсутності у останнього постійного місця проживання, зловживання спиртними напоями чи вживання наркотичних засобів, продовження вчинення злочинів, підтримання соціальних зв`язків негативного характеру, порушення умов запобіжного характеру, не пов`язаного з позбавленням волі.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Запобіжні заходи - це заходи забезпечення кримінального провадження, застосування яких супроводжується обмеженням конституційних прав і свобод осіб, які підозрюються у вчиненні кримінальних правопорушень. Ці обмеження стосуються свободи пересування та вільного вибору місця перебування. Система запобіжних заходів закріплена у ч.1 ст. 176 КПК України.

У відповідності до вимог ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах верховенства права з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК. Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

Таким чином, у судовому судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, має соціальні зв`язки: зареєстроване та постійне місце проживання, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, у воєнний час бере участь у забезпеченні громадської безпеки та порядку в населеному пункті село Червона Слобода, Черкаського району, Черкаської області, де зарекомендував себе з позитивної сторони, виконує усі розпорядження командування, що в сукупності дає суду підстави вважати, що належну поведінку ОСОБА_4 можливо забезпечити шляхом продовження дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту з обов`язками передбаченими п.1,2,3,4 ч.5 ст.194 КПК України.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, має соціальні зв`язки: зареєстроване та постійне місце проживання разом з батьками, має на утриманні малолітню дитину, що в сукупності дає суду підстави вважати, що належну поведінку ОСОБА_6 можливо забезпечити шляхом продовження дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту з обов`язками передбаченими п.1,2,3,4 ч.5 ст.194 КПК України.

Крім цього, у судовому судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, має соціальні зв`язки: зареєстроване та постійне місце проживання, має хронічне захворювання з дитинства (бронхіальна астма) та на утриманні непрацездатну бабусю, яка має тяжкий стан здоров`я та потребує догляду, з якою фактично проживав у с.Хмільна, Черкаського району, Черкаської області до обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має позитивну характеристику за місцем проживання, має намір брати участь у складі формування територіальної оборони міста Канева в умовах воєнного часу, що в сукупності дає суду підстави вважати, що належну поведінку ОСОБА_7 можливо забезпечити шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту без цілодобового носіння засобу електронного контролю, оскільки прокурором не було доведено в судовому засіданні про існування ризиків, зазначених у ст. 177 КК України щодо можливості впливу на свідків, ухилення обвинуваченого від суду та виконання процесуальних рішень, перешкоджання ним кримінальному провадженню чи продовження злочинної діяльності, тобто, не доведено необхідності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання сторони обвинувачення ґрунтується на тих обставинах, які були підставою для обрання запобіжного заходу на досудовому слідстві та судовому провадженні.

У судовому засіданні встановлено, що обвинувачений ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, має соціальні зв`язки: зареєстроване та постійне місце проживання, має на утриманні непрацездатну матір, з якою проживає разом та пройшов курс лікування від наркозалежності, має намір брати участь у складі формування територіальної оборони міста Канева в умовах воєнного часу, що в сукупності дає суду підстави вважати, що належну поведінку ОСОБА_8 можливо забезпечити шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту без цілодобового носіння засобу електронного контролю, оскільки прокурором не було доведено в судовому засіданні про існування ризиків, зазначених у ст. 177 КК України щодо можливості впливу на свідків, ухилення обвинуваченого від суду та виконання процесуальних рішень, перешкоджання ним кримінальному провадженню чи продовження злочинної діяльності, тобто, не доведено необхідності продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання сторони обвинувачення ґрунтується на тих обставинах, які були підставою для обрання запобіжного заходу на досудовому слідстві та судовому провадженні.

Отже, оскільки прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої ст. 194 КПК України, але не доведено обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, у задоволенні клопотання про продовження дії запобіжних заходів відносно обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_7 у виді тримання під вартою слід відмовити та обрати їм запобіжний захід у виді домашнього арешту. При цьому при обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, суд враховує обставини, зазначені у ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість скоєного правопорушення, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, наявність судимостей.

Суд вважає за доцільне продовжити дію запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту обвинуваченим ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , та змінити обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід домашній арешт.

З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 183, 199-200, 331 КПК України, суд,-

У Х В А Л ИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжних заходів відносно обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 задовольнити частково.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Машівка, Полтавської області, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 (два) місяці.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати місце постійного проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , в нічний час з 21.00 год. до 07.00 год. ранку наступного дня без дозволу суду;

3) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування у будь-якій формі зі свідками в даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання ним зазначених вище обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ОСОБА_4 домашнього арешту покласти на Черкаське районне управління поліції ГУ НП в Черкаській області.

Продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м.Канів, Черкаської області, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 (два) місяці.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_6 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати місце постійного проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , в нічний час з 21.00 год. до 07.00 год. ранку наступного дня без дозволу суду;

3) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування у будь-якій формі зі свідками в даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_6 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_6 , що в разі невиконання нею зазначених вище обов`язків до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ОСОБА_6 домашнього арешту покласти на Відділ поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Змінити відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Канів, Черкаської області, застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_8 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати місце постійного проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , в нічний час з 21.00 год. до 07.00 год. ранку наступного дня без дозволу суду;

3) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування у будь-якій формі зі свідками в даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_8 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_8 , що в разі невиконання ним зазначених вище обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звільнити ОСОБА_8 з-під варти.

Контроль за виконанням ОСОБА_8 домашнього арешту покласти на Відділ поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Змінити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати місце постійного проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_5 , в нічний час з 21.00 год. до 07.00 год. ранку наступного дня без дозволу суду;

3) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування у будь-якій формі зі свідками в даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_7 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_7 , що в разі невиконання ним зазначених вище обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Звільнити ОСОБА_7 з-під варти.

Контроль за виконанням ОСОБА_7 домашнього арешту покласти на Відділ поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам, прокурору та направити Державній установі "Черкаській слідчий ізолятор", Відділу поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області та Черкаському районному управлінню поліції ГУ НП в Черкаській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченими, їх захисниками, прокурором шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченими протягом п`яти днів з моменту вручення їм копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя ОСОБА_1