Справа № 180/1093/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 р. м. Марганець

Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Марганці клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Братськ Іркутської області російської федерації, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 5 ч. 2 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ ВП № 1 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, за погодженням із прокурором Томаківського відділу Нікопольської окружної прокуратури звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою щодо ОСОБА_4 який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 5 ч. 2 ст. 115 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, що 13.08.2022 приблизно о 20 - 20 год. ОСОБА_4 , перебуваючи поруч із домоволодінням, розташованим за адресою: АДРЕСА_2 , маючи умисел направлений на вбивство ОСОБА_6 , усвідомлюючи, що в салоні автомобіля ВАЗ 2121, номерний знак НОМЕР_1 окрім ОСОБА_6 перебувають також ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки у виді смерті ОСОБА_6 , і хоча не бажаючи, але свідомо припускаючи їх настання, а також розуміючи, що від його дій можуть постраждати особи, які перебували в автомобілі, зробив постріл з рушниці в лобове скло вказаного автомобіля, чим виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.
Оскільки підозрюваний підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, може незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інший злочин, тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України і є достатні підстави для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, раніше не судимий, не працює, тому може переховуватись від органів досудового розслідування, на що вказує тяжкість покарання, вчинити інші злочини.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечують з підстав недоведеності ризиків та просять суд обрати більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступного.

13.08.2022 за № 0000294 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за фактом замаху на вбивство осіб, які перебували у транспортному засобі ВАЗ 2121, д.н.з. НОМЕР_2 , а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в результаті чого остання отримала тілесні ушкодження у виді вогнепального поранення шиї, с/3 правої ключиці, пахової ділянки справа, правого передпліччя.
13.08.2022 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
14.08.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 5 ч. 2 ст. 115 КК України.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор в судовому засіданні при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик переховування підозрюваного від досудового розслідування, скоєння іншого злочину а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічним позбавлення волі, не працює, не одружений, не має утриманців, тому наявні ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування або суду, впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому суд вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

За таких обставин, суд вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 діб, а в клопотанні підозрюваного та захисника необхідно відмовити за вказаних вище обставин.
На підставі вищенаведено, керуючись ст.ст.182,194 КПК України, суд,-
у х в а л и в :
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 11 жовтня 2022 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Нікопольську окружну прокуратуру Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1