Справа № 574/559/21
Провадження № 1-і/577/4/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"18" березня 2022 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000469 від 02 липня 2021 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Конотопського міськрайонного суду Сумської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

У відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 18 січня 2022 року обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, який затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, по всій території України з 05 год 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб запроваджено воєнний стан.

Судовий розгляд вказаного кримінального провадження здійснює суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 .

У зв`язку із перебуванням судді ОСОБА_5 на лікарняному, клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 не можливо розглянути, а тому розгляд клопотання прокурора, на підставі п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» КПК України, здійснюється суддею ОСОБА_1

14 березня 2022 року прокурор Конотопської окружної прокуратури Сумської області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку з надходженням клопотання прокурора про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судовий розгляд кримінального провадження відкладено на 18 березня 2022 року на 10 год. 00 хв.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, яке мотивує наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні вказаного виду запобіжного заходу під час досудового розслідування та на даний час залишились актуальними, а саме: переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу ним на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні. Зазначила, що про існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, свідчать наступні обставини: ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк до 10 (десяти) років. Вказані обставини, а саме тяжкість передбаченого законодавством покарання за злочин, у якому обвинувачується ОСОБА_4 , а також усвідомлення обвинуваченим можливого покарання за вчинення тяжкого злочину, наслідком якого є смерть іншої людини, виключно у вигляді позбавлення волі у разі доведення його винуватості, дає достатньо обґрунтованих підстав вважати, що він може вчинити спробу уникнути відповідальності шляхом переховування від суду. Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується наступними обставинами: у ході досудового розслідування допитані свідки знайомі односельці ОСОБА_4 , які бачилися та спілкувалися з останнім безпосередньо перед дорожньо-транспортною пригодою, які підтверджують, що за зовнішнім виглядом ОСОБА_4 перебував у стані алкогольного сп`яніння. Прокурор зазначає, що у разі перебування на волі обвинувачений ОСОБА_4 буде мати змогу незаконно впливати на свідків з метою зміни ними своїх показань щодо його стану.

Враховуючи, що на території України запроваджений воєнний стан, що позбавляє можливості доставити ОСОБА_4 із державної установи «Сумський слідчий ізолятор» до Конотопського міськрайонного суду Сумської області, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою проводиться за участю обвинуваченого ОСОБА_4 в режимі відеоконференції.

Обвинувачений ОСОБА_4 проти клопотання прокурора про обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечував. Згоден розглядати вказане клопотання без участі захисника.

Потерпілі та їх представник у судове засідання для вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу не з`явилися, надали заяву про розгляд справи без їх участі.

Заслухавши доводи сторін та учасників кримінального провадження суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 18.01.2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, на строк до 60 діб, тобто до 18 березня 2022 року до 24 год., без визначення розміру застави.

При цьому, клопотання прокурора свідчить, що підставою обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою була обґрунтованість підозри, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості обвинуваченого ОСОБА_4 .

Прокурором доведено, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме що обвинувачений може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків.

ОСОБА_4 раніше не судимий, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, який спричинив загибель людини, передбаченого ч.3 ст. 286-1 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до десяти років, що підвищує ризик того, що обвинувачений може переховуватися від суду.

Також, існує ризик, що обвинувачений може вчиняти незаконний вплив на свідків, які ще не допитані в судовому засіданні. При встановленні вказаного ризику, суд враховує встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23, ч. 4 ст. 95, ст. 224 КПК України. З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Враховуючи викладене, суд вважає, що на даний час ризики, передбачені п.1, п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, які були враховані при обранні ОСОБА_4 запобіжного заходу під час досудового розслідування не зменшились та не перестали існувати, а тому клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, суд бере до уваги мету застосування заходів забезпечення кримінального провадження, яка передбачає досягнення дієвості провадження (ст.131 КПК України).

Вказане узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати у справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29.06.2007 року зазначив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

У судовому засіданні судом не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання ОСОБА_4 під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Таким чином, з урахуванням вказаних обставин, які є вагомими, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, відповідає не лише особі обвинуваченого, а й характеру та тяжкості злочину, який йому інкримінується, кореспондується з характером суспільного інтересу, є співмірним з існуючими ризиками, що у свою чергу свідчить про недостатність застосування до обвинуваченого іншого більш м`якого запобіжного заходу.

З огляду на вимоги п.2) ч.4 ст.183 КПК України, враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, на думку суду не слід визначати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Керуючись ст. 176-178, 183, 314, 315, 392 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 60 діб, тобто до 14 травня 2022 року до 24:00 год., без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

СуддяОСОБА_1