Справа № 991/2666/22
Провадження № 1-кс/991/2684/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
учасники судового провадження:
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурор ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Київ скаргу адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 31.01.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 369-2 КК України, в кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002617 від 16.12.2021,
установив:
І. Суть скарги
26.07.2022 на електронну адресу Вищого антикорупційного суду надійшла скарга за Вх. № ЕП-6453/22 від 26.07.2022 від адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 369-2 КК України, у кримінальному провадженні №0002617 від 16.12.2021, складене та підписане Генеральним прокурором ОСОБА_6 31.01.2022.
Захисник зазначає, що підозра ОСОБА_5 є незаконною, оскільки 29.01.2022 старшим детективом ОСОБА_7 було винесено постанову про зміну кваліфікації кримінального правопорушення, якою змінено первинну правову кваліфікацію кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0002617 з ч.3 ст.28 ч.4 ст.368 КК України на ч.2 ст. 369-2 КК України. Вважає, що за змістом ч.1 ст.482-2 КПК України будь-які відомості (включаючи зміни і уточнення правової кваліфікації, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) безпосередньо Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора); такі дії не можуть бути здійснені іншими посадовими особами. Тому, старший детектив мав звернутись до Генерального прокурора із мотивованим листом про здійснення перекваліфікації, а Генеральний прокурор, дослідивши відповідне обґрунтування мав право прийняти відповідне процесуальне рішення, оформити його постановою та внести відповідні відомості до ЄРДР.
Сторона захисту заявила, що такими діями детектива порушено порядок притягнення до кримінальної відповідальності народного депутата України, оскільки відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 369-2 КПК України, до ЄРДР внесено не Генеральним прокурором, як того вимагає ч.1 ст. 482-2 КПК України.

ІІ. Позиції учасників розгляду
Прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні скарги. Зазначив, що порядок притягнення до кримінальної відповідальності стосовно народного депутата ОСОБА_5 не порушено, та доводи зазначені в скарзі, є надуманими. При повідомленні про підозру народному депутату України ОСОБА_5 органом досудового розслідування дотримано порядку, передбаченого ст. 482-2 КПК України. Також додав, що твердження адвоката ОСОБА_4 , що стосуються невідповідності витягу з ЄРДР фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на законі, оскільки згідно постанови Верховного суду від 09.09.2020 витяг з ЄРДР не є процесуальним документом, та слугує лише для ведення статистичної звітності. Додав, що посилання скаржника на підпункт 2 пункту 8 розділу ІІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення є безпідставними, оскільки в розділі ІІІ відсутній підпункт 2 пункту 8.
В судові засідання тричі (28.07.2022, 03.08.2022 та 05.08.2022) не з`явились адвокат ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 та Генеральний прокурор, які належним чином повідомлялись про час та місце розгляду скарги на повідомлення про підозру. Про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомляли.
Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Отже, подана скарга на повідомлення про підозру має розглядатись за обов`язкової участі адвоката ОСОБА_4 , яка подала скаргу. Однак, достеменно володіючи знаннями щодо такої вимоги закону, а також щодо строку, який встановлено ч.2 ст.306 КПК України для розгляду такої скарги, а саме не пізніше 72 години з моменту надходження скарги, адвокат ОСОБА_4 тричі в судове засідання для розгляду скарги не з`явилась, а в тексті самої скарги висловила прохання проводити розгляд скарги за її відсутності. При цьому, починаючи з 26.07.2022 по сьогодні (05.08.2022), адвокат ОСОБА_4 не проявила розумної обачності та необхідної уважності при здійсненні захисту інтересів підозрюваного ОСОБА_5 , не поцікавилась призначенням та розглядом її скарги, не подала до суду відповідних заяв чи запитів. Тому, слідчий суддя, забезпечуючи розумність строків розгляду питань, які віднесені до його компетенції, розглядає скаргу адвоката ОСОБА_4 без її участі.
Неявка в судове засідання підозрюваного ОСОБА_5 та Генерального прокурора не перешкоджає розгляду скарги (ч.3 ст.306 КПК України).

ІІІ. Встановлені обставини, оцінка та мотиви слідчого судді
Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Слідчим суддею встановлено, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування, а Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою Офісу Генерального прокурора - процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002617 від 16.12.2021.
Відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України ОСОБА_5 , до ЄРДР було внесено Генеральним прокурором ОСОБА_6 16.12.2021 на підставі самостійного виявлення прокурором кримінального правопорушення, з правовою кваліфікацією за ч.3 ст.28 ч.4 ст.368 КК України.
Постановою старшого детектива НАБ України ОСОБА_7 від 29.01.2022 було змінено правову кваліфікацію кримінального правопорушення з ч.3 ст.28 ч.4 ст.368 КК України на ч.2 ст.369-2 КК України, та зазначено про внесення відомостей про прийняті зміни до ЄРДР і про повідомлення прокурора про таке рішення.
31.01.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, а саме в одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави та місцевого самоврядування.
Повідомлення про підозру складено та підписано Генеральним прокурором ОСОБА_6 31.01.2022 та згідно ч.2 ст.481 КПК України доручено прокурорам групи прокурорів у кримінальному провадженні №0002617 від 16.12.2021, а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_3 , вручити письмове повідомлення про підозру народному депутату України ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України.
Згідно з положеннями ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Із поданої скарги вбачається, що підставою для скасування повідомлення про підозру народного депутата України ОСОБА_5 захисник заявляє те, що 29.01.2022 старшим детективом ОСОБА_7 було винесено постанову про зміну кваліфікації кримінального правопорушення, якою змінено первинну правову кваліфікацію кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0002617 з ч.3 ст.28 ч.4 ст.368 КК України на ч.2 ст. 369-2 КК України, чим порушено порядок притягнення до кримінальної відповідальності стосовно народного депутата України, оскільки відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 369-2 КПК України, до ЄРДР внесено не Генеральним прокурором, як того вимагає ч.1 ст. 482-2 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 482-2 КПК України, відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України вносяться до ЄРДР Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора) у порядку, встановленому КПК України.
Також, ч.2 ст. 27 Закону України «Про статус народного депутата України»
встановлено, що особливості початку досудового розслідування щодо народного депутата України, повідомлення про підозру, затримання, обрання щодо нього запобіжного заходу, проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій визначаються Кримінальним процесуальним кодексом України.
Отже, саме Генеральний прокурор має внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом і з цього моменту розпочинається досудове розслідування, про що йде мова в п.5 ч.1 ст.3 КПК України.
Які саме відомості вносяться до ЄРДР визначено в ч.5 ст.214 КПК України. Серед іншого, вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.5).
Зміна правової кваліфікації в ході досудового розслідування не може тлумачитись як відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, а тому не потребує окремого внесення до ЄРДР в порядку ст.214 КПК України як відомостей про нове кримінальне правопорушення, оскільки стосується правової оцінки діяння, яке вже розслідується.
16.12.2021 Генеральний прокурор ОСОБА_6 внесла до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України ОСОБА_5 з правовою кваліфікацією за ч.3 ст.28 ч.4 ст.368 КК України, а 31.01.2022 склала та повідомила ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України у цьому ж кримінальному провадженні.
З огляду на це, слідчий суддя вважає, що доводи сторони захисту про незаконність повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 31.01.2022 у кримінальному провадженні №0002617 від 16.12.2021 за ч.2 ст. 369-2 КК України, яке складене та підписане Генеральним прокурором ОСОБА_6 , є безпідставними.
У поданій скарзі адвокатом ОСОБА_4 не оспорюється набуття ОСОБА_5 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002617 від 16.12.2021, як і не оспорюється обґрунтованість підозри.
Окремо необхідно зауважити, що реєстр - створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних, відповідно до якої здійснюються збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 2 цього розділу, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким врегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом (Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджене наказом Генерального прокурора від 30.06.2020).
Велика Палата Верховного Суду у постанові (справа № 807/1456/17) від 26.03.2019 у пункті 44 зазначила: «Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що діяльність уповноважених службових осіб поліції, як і інших правоохоронних органів, щодо інформаційного наповнення ЄРДР полягає в офіційному фіксуванні здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень і є похідною від них. Внесення до Реєстру відомостей про закінчення досудового розслідування в одній з установлених КПК України форм, у тому числі звернення до суду з обвинувальним актом, саме по собі не впливає на юридичне становище особи, не змінює характеру й обсягу її прав та обов`язків та існуючого стану правовідносин, а також не містить ознак управління діяльністю інших суб`єктів».
Таким чином, внесення інформації до Реєстру є передбаченим законом фіксуванням комплексу вже вчинених у кримінальному провадженні процесуальних дій та не несе жодних правових наслідків стосовно підозрюваної особи у даному кримінальному провадженні, відтак, доводи захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про внесення відомостей до Реєстру не уповноваженою особою, а саме не Генеральним прокурором, є безпідставними.
З огляду на викладене, скарга адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 303, 307, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя
постановив :
Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 , поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 31.01.2022 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 369-2 КК України, в кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002617 від 16.12.2021.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_10