Справа № 761/589/22
Провадження № 11-сс/824/1318/2022 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 травня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар ОСОБА_4
за участі:
заявника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року, якою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою №918 від 24 грудня 2021 року,

в с т а н о в и л а:

Як вбачається з ухвали слідчого судді, до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою № 918 від 24 грудня 2021 року.

13 січня 2021 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва вищевказану скаргу залишено без задоволення.

В обґрунтування судового рішення слідчий суддя зазначив, що в скарзі ОСОБА_5 не наведено таких фактичних даних на підтвердження, що ним було подано саме повідомлення про злочин, яке містить достатні відомості про реальність конкретної події злочину із зазначенням конкретного часу, місця, способу, інші обставини злочину. Скарга не містить обґрунтування того, що існує бездіяльність, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей саме про кримінальне правопорушення в розумінні, яке передбачено КК України. Аналізуючи зміст заяви про злочин, суд першої інстанції прийшов до висновку, що в заяві, яка надійшла до Державного бюро розслідування, відсутні відомості про конкретні обставини вчинення злочинів, і заява зводиться до посилання на незгоду з процесуальними діями та рішеннями суддів в ході судового розгляду, що не може свідчити про наявність даних, які вказують на об`єктивні ознаки кримінальних правопорушень в діях особи.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року та зобов`язати уповноважених слідчих центрального ДБР внести відомості за заявою № 918 від 24 грудня 2021 року. Вимоги обґрунтовує тим, що оскаржувану ухвалу було постановлено без його виклику до суду та безпосередньої участі. Крім того, в додаткових поясненнях до апеляційної карги апелянт вказує, що в оскаржуваній ухвалі відображена інформація, яка не відповідає поданій ним скарзі, що свідчить на ознаки службової недбалості під час виготовлення процесуального документу. Також вказує, що він заявив про злочин відразу після подій, які він вважає злочинними, та дотримався порядку, встановленого КПК України для оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР. Звертає увагу, що ним оскаржується не судове рішення, з яким він не згоден, а злочинні, на його переконання, дії, які сприяли його ухваленню.

Заслухавши суддю доповідача, заявника, який підтримав викладені ним доводи, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

З матеріалів судового провадження вбачається, що ОСОБА_5 подав до Державного бюро розслідувань заяву про злочин № 918 від 24 грудня 2021 року, в якій виклав обставини, що стосуються неправомірних, на його думку, дій колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та Панкулича (а. п. 3-4).

10 січня 2021 року ОСОБА_5 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва в порядку ст. 303 КПК України зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР та недотриманні вимог ст. 214 КПК України щодо внесення до ЄРДР відомостей за заявою № 918 від 24 грудня 2021 року.

13 січня 2021 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва у задоволенні зазначеної скарги було відмовлено. Разом з тим, приймаючи таке рішення, суд першої інстанції допустився порушення вимог Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є:

1) неповнота судового розгляду;

2) невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження;

3) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону;

4) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Частиною 1 статті 412 КПК України передбачено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Аналіз положень ст. 412 КПК України дає можливість прийти до висновку, що при оцінці істотності порушень КПК України, суд апеляційної інстанції має зважати, наскільки їх допущення вплинуло на правомірність рішення в цілому та на права й обов`язки сторін кримінального провадження.

Так, оцінюючи доводи ОСОБА_5 слідчий суддя допустився таких істотних порушень, оскільки звернення скаржника стосувалося неправомірних, на його думку, дій суддів апеляційної палати Вищого антикорупційного суду України, однак Шевченківським районним судом міста Києва було розглянуто скаргу щодо суддів Київського апеляційного суду (а. п. 9).

Таким чином, зміст оскаржуваного рішення суду першої інстанції та скарги ОСОБА_5 , поданої в поряду ст. 303 КПК України, є відмінними та, по суті своїй, не стосуються одного й того ж питання, у зв`язку з чим не можна встановити, чи Шевченківським районним судом міста Києва було належним чином досліджено усі обставини провадження, у зв`язку з чим, колегія суддів апеляційної інстанції позбавлена можливості перевірити цю оцінку належним чином.

Відтак, допущені слідчим суддею порушення вимог кримінального процесуального закону при ухваленні судового рішення є істотними, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної ухвали і призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 409, 422 КПК України, колегія суддів,-

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року, якою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою №918 від 24 грудня 2021 року скасувати.

Призначити новий розгляд в Шевченківському районному суді міста Києва.

Судді ________________ _________________ _________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3