Справа № 308/9816/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 серпня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001177 від 12 листопада 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України, погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури, ОСОБА_4 , про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області і з клопотанням у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001177 від 12 листопада 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України, погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури, ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділенням Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001177 від 12 листопада 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 361 КК України.

Як вказано у клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що 12.11.2020 до СВ Ужгородського РУП надійшов рапорт з ДКП НП України про те, що в ході оперативно-розшукових заходів було встановлено, що наступні мешканці Закарпатської області «Ш», «О», «Б» та інші несанкціоновано втручаються в роботу старт телевізорів, андроїд приставок та супутникових ресирверів, що надає можливість несанкціоновано переглядати кодовані телевізійні канали та формувати свій плей лист ІР телебачення та в подальшому надають до них доступ третім особам за окрему визначені плату.

Як зазначає слідчий, 05.08.2022 року під час санкціонованого обшуку на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , який проводився старшим слідчим СВ ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 за адресою: м. Ужгород, проспект Свободи, 51/44 було вилучено: ноотбук марки «Apple», сірого кольору, серійний номер C02H55EBDV13 із зарядним пристроєм, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №7383655; смарт приставку марки «Х96», чорного кольору з шнуром та пультом до неї, які було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2143406; флеш насій чорного кольору без маркування, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції Україні №INZ1015887; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 9 Pro», який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2144061; зошит з нотатками в клітку на 60 арк., який було упаковано до паперового конверту та скріплено підписами понятих та слідчого.

При мотивуванні клопотання, слідчий посилається на положення ст. ст. 98 31, ч. 2 ст. 167, 170, 171 КПК України.

Окрім того, при мотивуванні клопотання слідчий посилаючись на п.1 ч. 2 ст. 170 та ч. 1 ст. 170 КПК України, та раховуючи, що є достатні підстави вважати, що вилучені у ході огляду від 05.08.2022 речі є предметами злочинної діяльності, були отримані у ході такої та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є доходами від них. Крім того вказані об`єкти мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, просить слідчого суддю: накласти арешт на речі, вилучені у ході обшуку від 05.08.2022 за адресою: м. Ужгород, проспект Свободи, 51/44, а саме: ноотбук марки «Apple», сірого кольору, серійний номер C02H55EBDV13 із зарядним пристроєм, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №7383655; смарт приставку марки «Х96», чорного кольору з шнуром та пультом до неї, які було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2143406; флеш насій чорного кольору без маркування, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції Україні №INZ1015887; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 9 Pro», який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2144061; зошит з нотатками в клітку на 60 арк., який було упаковано до паперового конверту та скріплено підписами понятих та слідчого.

Слідчий в судове засідання, на розгляд клопотання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Разом із клопотанням, слідчий подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Власники майна в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином.
Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту…
Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.ч.1,5 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Слідчий суддя встановив, що СВ ВП №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001177 від 12 листопада 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.361 КК України.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного сулу Закарпатської області від 01.08.2022, задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 частина якого на праві власності належить ОСОБА_6 , з метою вилучення речей, які можуть мати значення речових доказів по даному кримінальному провадженні, а саме старт приставок.
Як встановлено з матеріалів клопотання, 05.08.2022 року під час санкціонованого обшуку на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 (копія протоколу обшуку від 05.08.2022 року міститься в матеріалах справи), який проводився старшим слідчим СВ ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 за адресою: м. Ужгород, проспект Свободи, 51/44 було вилучено: ноотбук марки «Apple», сірого кольору, серійний номер C02H55EBDV13 із зарядним пристроєм, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №7383655; смарт приставку марки «Х96», чорного кольору з шнуром та пультом до неї, які було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2143406; флеш насій чорного кольору без маркування, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції Україні №INZ1015887; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 9 Pro», який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2144061; зошит з нотатками в клітку на 60 арк., який було упаковано до паперового конверту та скріплено підписами понятих та слідчого.

Згідно постанови слідчого від 05.08.2022, що міститься в матеріалах клопотання, вилучені в ході проведення обшуку 05.08.2022 року речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Як передбачено п. 1 та п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, в тому числі, з метою збереження речових доказів та спеціальної конфіскації. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Слід зазначати, що відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України, …арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту…
В даному випадку слідчий просить накласти в тому числі і на ноутбук марки «Apple», сірого кольору, серійний номер C02H55EBDV13 із зарядним пристроєм, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №7383655.

Слідчий суддя вважає, що доводи слідчого про достатність підстав вважати, що вилучені у ході обшуку від 05.08.2022 речі є предметами злочинної діяльності, були отримані у ході такої та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення заслуговують на увагу.
Частиною другою ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя вважає, доведеним, що вилучені, в ході огляду місця події речі могли зберегти на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, окрім того, що такі, могли бути засобом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення, чи могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення.
При цьому, вказане в клопотанні майно на переконання слідчого судді, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.
Окрім того, слідчий суддя вважає, що у даному випадку є підстави вважати, що тимчасово вилучене в ході обшуку майно може бути приховано, передано, пошкоджено або знищено заявленим володільцем. Таким чином, арешт на це майно з підстав передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна.
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 87 КПК України суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема як порушення права особи на захист. Докази, передбачені цією статтею повинні визнаватися судом недопустимими під час будь-якого судового розгляду (ч. 4 ст. 87 КПК).
Слідчий суддя, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що факт визнання речовим доказом, необхідність проведення спеціальних досліджень, ризик знищення майна, є достатніми умовами для застосування щодо цього майна співрозмірного заходу забезпечення кримінального провадження, яким є накладення арешту на майно.
При цьому, слідчий суддя вважає, що вилучені в ході обшуку місця події речі, можуть бути предметом експертних досліджень. Таким чином, в разі не накладення арешту на тимчасово вилучене майно, існує ризик втрати речових доказів, а відтак необхідно забезпечити у незмінному стані збереження речового доказу, та подальшого безперешкодного доступу сторони кримінального провадження до зазначеного майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Згідно протоколу обшуку, в ході якого було виявлено та вилучено майно (на яке слідчий просить накласти арешт) було проведено 05.08.2022.
Клопотання надійшло до суду, та зареєстровано 16.08.2022 року. Разом із тим, слід зазначити що клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно направлено поштовим зв`язком. Згідно поштового конверту, лист із клопотанням було подано до відправлення в поштове відділення 06.08.2022 (тобто на наступний день після проведення обшуку) згідно поштового штампу.
Відповідно до ч.1 ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.
Таким чином в даному випадку органом досудового розслідування дотримано процесуальних строків передбачених КПК України.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що наявні достатні правові підстави для арешту майна, оскільки враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За таких обставин слідчий суддя при розгляді даного клопотання вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту вилученого майна.
Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення відповідних судових експертиз, встановлення осіб винних у вчиненні кримінального правопорушення, та встановленню істини у справі, що очевидно переважає над відсутністю в даний час повідомленої підозри винуватій у вчиненні злочинів особі, а також неможливістю власником (володільцем) тимчасово розпоряджатися вказаним майном.
Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення тощо, а також зважаючи на те, що вилучені вищевказані предмети мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, та незастосування арешту щодо цього майна може призвести до зникнення, втрати або його пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає що клопотання слідчого про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 394, 395 КПК України,слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001177 від 12 листопада 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України, погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури, ОСОБА_4 , про арешт майна, задовольнити.
Накласти арешт на речі, вилучені у ході обшуку від 05.08.2022 за адресою: АДРЕСА_3 , а саме: ноутбук марки «Apple», сірого кольору, серійний номер C02H55EBDV13 із зарядним пристроєм, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №7383655; смарт приставку марки «Х96», чорного кольору з шнуром та пультом до неї, які було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2143406; флеш насій чорного кольору без маркування, який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції Україні №INZ1015887; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 9 Pro», який було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України №PSP2144061; зошит з нотатками в клітку на 60 арк., який було упаковано до паперового конверту та скріплено підписами понятих та слідчого.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1