Справа №463/4656/22
Провадження №1-кс/463/3373/22
У Х В А Л А

14 вересня 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчої слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001304 від 30 жовтня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК Українипро застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Львова, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не працюючого, раніше не судимого (згідно ст.89 КК України судимість погашена), однак відносно якого скеровано обвинувальні акти 30.06.2020 в Галицький районний суд м.Львова за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.28, ч.2 ст.186 КК України, 18.08.2020 в Галицький районний суд м.Львова за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -

в с т а н о в и в :

слідча слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , як сторона кримінального провадження, звернулася з клопотанням, погодженим з прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.
Клопотання мотивує тим, що останній підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України у кримінальному провадженні №0001304 від 30 жовтня 2020 року, а саме у тому, що підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого за попередньою змовою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України. Так досудовим розслідуванням встановлено, що 07 вересня 2020 року приблизно о 23 год. 40 хв. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 (матеріали відносно якого виділено в окреме провадження), прямуючи по вулиці Пекарській у місті Львові, у напрямку вулиці Мечникова у місті Львові, побачили ОСОБА_8 та направились слідом за ним до будинку АДРЕСА_3 .
У цей момент у ОСОБА_4 за попередньою змовою із ОСОБА_7 виник спільний прямий умисел на відкрите викрадення майна ОСОБА_8 (грабіж). З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_9 та ОСОБА_7 , діючи з корисливих мотивів, підійшли до потерпілого ОСОБА_8 , при цьому представились працівниками поліції почали розмовляти із ним звинувачуючи його у вчиненні злочину. Далі, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 сказали ОСОБА_8 пред`явити документи, що посвідчують його особу, а також свій мобільний телефон. Тоді, потерпілий ОСОБА_8 вийняв із сумки яку мав при собі, свій мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 8A» та тримав його у руці.
В цей час ОСОБА_7 відійшов на декілька метрів у сторону від ОСОБА_4 , але продовжував розмовляти із ОСОБА_8 , при цьому відволікаючи потерпілого розмовами про його мобільний телефон, з метою надання ОСОБА_4 можливості викрасти мобільний телефон ОСОБА_8 . Тоді, ОСОБА_4 шляхом ривка відкрито викрав з руки ОСОБА_8 мобільний телефон марки «Xiaomi» модель «Redmi 8A», IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору, вартістю 3699 грн., що був у чохлі накладці із полімеру чорного кольору, вартістю 155 грн., із захисним склом вартістю 65 грн., із сім-картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» із абонентським номером: НОМЕР_2 , вартістю 25 грн., на рахунку якої коштів не було, із сім-картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» із абонентським номером: НОМЕР_3 , вартістю 25 грн., на рахунку якої коштів не було.
Відібравши у потерпілого мобільний телефон із вищевказаним майном, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , з викраденим побігли у напрямку центральної частини міста по вул. Пекарській у м. Львові, утримуючи при собі викрадене майно, залишили місце вчинення злочину.
Своїми злочинними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_7 заподіяли ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 3969 грн.
25.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабежі), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

ОСОБА_4 на численні виклики для проведення слідчих дій в Львівське районне управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області не з`являється, по місцю проживання та реєстрації відсутній та про причини неявки не повідомляє орган досудового розсдіування, місцезнаходження ОСОБА_4 невідоме.

ОСОБА_4 вручено три повістки про виклик на проведення слідчих дій у статусі підозрюваного, які останній отримав особисто. 26.05.2022, 30.05.2022, 01.06.2022 на проведення слідчих та процесуальних дій не з`явився, при цьому не повідомив у встановленому законом порядку причини неявки.

В порядку ст.40 КПК України оперативному підрозділу надано доручення щодо встановлення місцязнаходження ОСОБА_4 , однак встановити таке на даний час не представилось можливим, що підтверджується матеріалами виконаних доручень слідчого, зокрема рапортами оперуповноважених Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області від 10.06.2022, 13.06.2022 та 14.06.2022.

22.06.2022 згідно ст.281 КПК України винесено постанову про оголошення в розшук ОСОБА_4 . Окрім цього ухвалою суду від 30.06.2022 задоволено клопотання слідчої, надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 ,

З врахуванням обставин кримінального правопорушення, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. А тому вважає, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження, для забезпечення виконання з ним процесуальних рішень. Разом з тим, при виконанні судом вимог ч.4 ст. 183 КПК України, щодо визначення застави, враховуючи передбаченні ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України обставини, є необхідним визначити останньому заставу.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, окрім цього не заперечую про визначення розміру застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Підозрюваний вину не визнав, оскільки з наведених підстав нічого не пам`ятає просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.
Захисник підтримав позицію підзахисного.
Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, захисника, допитавши свідка ОСОБА_10 , оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування №0001304 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК Українивідносно ОСОБА_4 . Про підозру у вчиненні даного злочину ОСОБА_4 повідомлено 25.05.2022 року.
У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному, яку слідство обґрунтовує: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 08.09.2020, протоколами допиту потерпілого ОСОБА_8 від 09.09.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 09.10.2020, протоколом огляду місця події від 08.10.2020, протоколом огляду предмету від 14.09.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 15.10.2020, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 22.10.2020, протоколом проведення слідчого експерименту від 22.10.2020, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 25.05.2022, речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які обгрунтовуються слідчим у заявленому клопотанні. Окрім цього слідчим суддею встановленно в судовому засіданні, що ОСОБА_4 на виклики для проведення слідчих дій в Львівське районне управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області не з`являвся, оскільки перебував на лікуванні в Комунальному некомерційному підприємстві Львівської обласної ради «Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні» за діагнозом шизофреноподібний розлад. Окрім цього стороною захисту долучено довідку Правого сектору про те, що ОСОБА_4 брав участь в бойових діях у зоні проведення АТО в складі 5-го Окремого Батальйону Добровольчого Українського Корпусу «Правий сектор». Був поранений та перебував на лікуванні в санаторно-медичних закладах.

Так кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.
Крім того, як зазначає ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність ( «СПРАВА LAVRECHOV ПРОТИ ЧЕСЬКОЇ РЕСПУБЛІКИ», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п. 50).
Наявність обґрунтованої підозри є умовою sine qua non законності застосування запобіжного заходу.
Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як підозрюваний хоч перебував у розшуку, але причиною такого послугувало те, що перебував на лікуванні в Комунальному некомерційному підприємстві Львівської обласної ради «Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні», відповідно ризиком слугуватиме його психічне захворювання. Окрім цього суд враховує, що відносно нього скеровано обвинувальні акти 30.06.2020 в Галицький районний суд м.Львова за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.28, ч.2 ст.186 КК України, 18.08.2020 в Галицький районний суд м.Львова за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України.
В судовому засіданні допитано як свідка матір підозрюваного ОСОБА_10 , яка засвідчила, що її син брав участь в бойових діях у зоні проведення АТО, був поранений, у зв`язку із чим погіршився його психічний стан та перебував на лікуванні. Зазначила, що підозрюваний постійно проживає із нею та перебуває під її наглядом за адресою: АДРЕСА_2 .

А тому з врахуванням наведених обставин, слідчий суддя вважає, що до нього слід застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту по місцю проживання в межах строку слідства, який забезпечить виконання підозрюваним обов`язків передбачених ст. 177 КПК України.
Керуючись вимогами статей 176, 177, 178, 179, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за місцем його проживання: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1)Прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

2)Цілодобово не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3)Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4)Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали становить два місяці з часу проголошення ухвали 15:40 14 вересня 2022 до 14 листопада 2022 року.

Ухвалу передати в відділ поліції за місцем проживання для негайного виконання і постановки на облік підозрюваного, про що необхідно повідомити слідчого. Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчуслідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1