Провадження №: 1-кс/755/1972/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" жовтня 2022 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003227 від 10.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,
в с т а н о в и в:
старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003227 від 10.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Клопотання мотивоване тим, що 10.10.2022 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 було проведено особистий обшук затриманого в порядку ст. 208 КПК України підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у період часу з 23 год. 10 хв. по 23 год. 15 хв., під час якого було виявлено та у подальшому вилучено речі, які постановою слідчого від 11.10.2022 року визнано речовими доказами.
В обґрунтування клопотання, слідчий посилається на те, що вищеперераховане майно було використане як засоби чи знаряддя вчинення злочинів, крім того, арешт майна накладається з метою збереження речових доказів, а також попередження відчуження, зникнення, втрати або пошкодження вищезазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав до суд заяву про розгляд клопотання без участі, просив його задовольнити.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали додані до клопотання, дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
10.10.2022 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 було проведено особистий обшук затриманого в порядку ст. 208 КПК України підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у період часу з 23 год. 10 хв. по 23 год. 15 хв., під час якого було виявлено та у подальшому вилучено мобільний телефон «Самсунг», ІМЕІ НОМЕР_1 , з сім- карткою НОМЕР_2 ; блайзер сірого кольору; шорти червоного кольору; кофту червоного кольору, що постановою слідчого від 11.10.2022 року визнано речовими доказами.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно під час обшуку у ОСОБА_5 є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених слідчим підстав на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що відшукані речі, мають значення доказу вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.
Взявши до уваги вищевикладене, кваліфікацію кримінального правопорушення за фактами вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалив:
клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено в результаті проведення 10.10.2022 року, особистого обшуку затриманого в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон «Самсунг», ІМЕІ: НОМЕР_1 , з сім- карткою НОМЕР_2 ; блайзер сірого кольору; шорти червоного кольору; кофту червоного кольору.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя: