справа № 208/3462/22
№ провадження 1-кс/208/837/22
УХВАЛА
Іменем України

25 липня 2022 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -
в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.
У своєму клопотанні просить суд накласти арешт на мобільний телефон Samsung J5, чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , що був вилучений 20.06.2022 року. Позбавити потерпілого ОСОБА_5 , 1973 р.н. права на відчуження та розпорядження зазначеним майном, залишивши за ним право користування за вказаним майном.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив задовольнити.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій зазначив, що не заперечує проти накладення арешту.
Слідчий суддя, вивчивши надані суду матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів клопотання до ЧЧ Кам`янського РУП надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що 09.06.2022 року приблизно о 19:30 годин за адресою: м. Кам`янське, вул. Т. Шевченка, біля будинку №17, невстановлена особа, шахрайським шляхом заволоділа мобільним телефоном, чим спричинила матеріальної шкоди заявнику.
За даним фактом СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області 11.06.2022 року внесені відомості до ЄРДР за № 0000174 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
В ході проведення досудового розслідування було встановлено свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який 20.06.2022 року за добровільною заявою надав до Кам`янського РУП для огляду та вилучення мобільний телефон Samsung J5, чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

В цей же день зазначені речі було визнано речовим доказом у цьому ж кримінальному провадженні.

Згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Забороняється накладати арешт на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання" і статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки".
Так, слідчий у своєму клопотанні просить накласти арешт на майно для запобігання можливості його приховування, знищення, пошкодження, псування, перетворення чи відчуження.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Окрім цього, частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді, постановленої згідно з вимогами ст. 170 КПК України - ст. 173 КПК України.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, суд,-
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, задовольнити.
Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000174 від 11.06.2022 року на мобільний телефон Samsung J5, чорного кольору, IMEI: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , що був вилучений 20.06.2022 року. Позбавити потерпілого ОСОБА_5 , 1973 р.н. права на відчуження та розпорядження зазначеним майном, залишивши за ним право користування за вказаним майном.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського Апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1