СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1472/22
Провадження № 1-кс/306/198/22
У Х В А Л А

24 серпня 2022 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000287 від 17.08.2022 року,-
В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся в суд із вищезгаданим клопотанням, посилаючись на те, що 17.08.2022 року в чергову частину відділення поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшов рапорт о/у СКП ВП №1 капітана поліції ОСОБА_4 про те, що в ході розгляду матеріалів ІТС ІПНІІ №2807 від 12.08.2022 по зверненню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , було встановлено, що вказаний у зверненні мобільний телефон марки «Redmi Note 9» ймовірно був викрадений громадянином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцем АДРЕСА_2 . Вчиненими діями заявнику завдано матеріальну шкоду сума якої встановлюється.
Відомості про дану подію було зареєстровано СВ відділення поліції № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000287 від 17.08.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
В ході огляду місця події від 18.08.2022 року, за участі ОСОБА_7 , на території її дворогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення огляду громадянка ОСОБА_7 , на підставі письмової заяви дозволу добровільно надала для огляду та вилучення викрадений громадянином ОСОБА_6 мобільний телефон синього кольору, марки «Redmi Note 9» моделі M2003J15SG, який знаходився в чохлі чорного кольору, та який було упаковано до спецпакету НПУ серії INZ №1043815, на якому поняті нанесли відповідні пояснювальні написи та підписи.
Клопотання мотивує тим, що вищевказаний телефон, має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні та необхідний для проведення ряду експертиз, проведення необхідних процесуальних дій, тому виникає необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.
Учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися.
Слідчий подав заяву про розгляд клопотання без його участі, так як буде зайнятий в проведенні інших слідчих дій, вимоги такого підтримав, наполягав на його задоволенні (а.с. 17).
Власник вилученого майна подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності (а.с. 18).
За правилами ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників судового провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази у їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як убачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у провадженні СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження № 0000287 від 17.08.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 4-5).
Підставою внесення відомостей до ЄРДР став рапорт о/у СКП ВП №1 капітана поліції ОСОБА_4 про те, що в ході розгляду матеріалів ІТС ІПНІІ №2807 від 12.08.2022 по зверненню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , було встановлено, що вказаний у зверненні мобільний телефон марки «Redmi Note 9» ймовірно був викрадений громадянином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцем АДРЕСА_2 . Вчиненими діями заявнику завдано матеріальну шкоду сума якої встановлюється (а.с. 12).
Згідно протоколу огляду місця події від 18.08.2022 року, за участі ОСОБА_7 , на території її дворогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено, за її добровільною згодою, викрадений громадянином ОСОБА_6 мобільний телефон синього кольору, марки «Redmi Note 9» моделі M2003J15SG, який знаходився в чохлі чорного кольору (а.с. 7-11).
Вищевказаний мобільний телефон, постановою слідчого від 19.08.2022 року про визнання речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000287 від 17.08.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 5-6).
Згідно пояснень ОСОБА_7 від 18.08.2022 року, остання повідомила, що 13.08.2022 року, пербувала за місцем свого проживання, коли, близько 22.00 год. до неї завітав її колишній чоловік ОСОБА_6 та сказав їй, що знайшов мобільний телефон «Редмі 9, синього кольору в чорному чехлі, і хоче його їй віддати, щоб вона ним користувалася чи продала його. Після чого віддав їй даний телефон (а.с. 13-14).
Згідно вимог ч. 2 ст. 173 КПК України - при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість відшкодування шкоди , завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З системного аналізу зазначеної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що арешт, як захід забезпечення кримінального провадження може бути застосований слідчим суддею виключно у випадку коли щодо майна, на яке просять накласти арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої законом від 17.07.97 № 475/97-ВР, передбачено право фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Положення ч. 4 ст. 173 КПК України визначають обов`язок суду застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Зважаючи на те, що твердження слідчого підтверджені належними, допустимими доказами, перевіривши додані до матеріалів клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити, наклавши арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події від 18.08.2022 року майно, із забороною використовувати та розпоряджатися тимчасово вилученим майном, до проведення з таким необхідних експертиз.

Крім того, необхідно зазначити, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до ст. 175 КПК України - ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 170-173, 175, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучений в ході проведення огляду місця події від 18.08.2022 року: мобільний телефон синього кольору, марки «Redmi Note 9» моделі M2003J15SG, який знаходиться в чохлі чорного кольору, та який було упаковано до спецпакету НПУ серії INZ №1043815, на якому поняті нанесли відповідні пояснювальні написи та підписи, який являється тимчасово вилученим майном із забороною його подальшого відчуження та розкрадання - до прийняття кінцевого рішення по даному кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ

СВАЛЯВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_8