Справа № 686/7904/22
Провадження № 1-кс/686/3483/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2022 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , та АДРЕСА_3 , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, добровольця «Тероборони Козинської громади», раніше не судимого,

у кримінальному провадженні № 0000165,

встановив:
25.04.2022 року старший слідчий відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду ; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинення інших кримінальних правопорушень.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що «у Єдиному реєстрі досудових розслідувань СУ ГУНП в Хмельницькій області 23.04.2022 зареєстровано кримінальне провадження за №0000165 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч.1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23 квітня 2022 року близько 01 год. 20 хв., ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у приміщенні кухні за місцем свого проживання, що за адресою АДРЕСА_1 , вступив у суперечку із своїм знайомим ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин. В ході даного конфлікту у ОСОБА_7 виник умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 .

Надалі, ОСОБА_7 , реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_9 , на ґрунті особистих неприязних відносин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті, взяв у руку пістолет марки «ПМ» №ИО1883 та діючи умисно, спрямувавши ствол вказаного пістолета в напрямку ОСОБА_9 та натиснув на спусковий гачок, здійснивши постріл в область грудної клітини останнього, спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення живота та грудної клітини від якого останній помер через короткий проміжок часу.

23.04.2022 ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

23.04.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.»

Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, не визначаючи розмір застави у кримінальному провадженні №0000165.

Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо задоволення клопотання слідчого, просили обрати більш м`який запобіжний захід, заслухавши свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_6 , дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Частиною 1 ст.183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Із наданих матеріалів вбачається, що Головним управлінням Національної поліції в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000165 від 23.04.2022 р., за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

23.04.2022 р. ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, фактичний час затримання згідно з протоколом затримання - 06 год. 00 хв. 23.04.2022 р., зі слів підозрюваного та свідка ОСОБА_6 фактичний час затримання - 03 год. 23.04.2022 р.

23.04.2022 р. ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Твердження захисника щодо відсутності доказів обґрунтованості підозри є безпідставними, оскільки на первинній стадії досудового розслідування оцінка такої обґрунтованості робиться виходячи з наявності фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а представлені слідчим докази (протокол огляду місця події від 23.04.2022 р.; протокол обшуку автомобіля марки «Volvo», номерний знак НОМЕР_1 на іноземній реєстрації від 23.04.2022 р.; протоколи допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_6 від 23.04.2022 р.; лікарське свідоцтво про смерть №3252 від 23.04.2022 р.; протокол медичного обстеження для встановлення стану сп`яніння від 23.04.2022 р. та інші матеріали кримінального провадження), на переконання слідчого судді, є підтвердженням обґрунтованості підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Повідомлені свідками ОСОБА_10 та ОСОБА_6 обставини щодо перебування підозрюваного та потерпілого у дружніх відносинах, та відсутність між ними конфліктних ситуацій, станом на момент розгляду клопотання слідчого, не є беззаперечними доказами того, що підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення є необґрунтованою, до того ж свідок ОСОБА_10 повідомив, що протягом вечора всі періодично виходили з кухні на вулицю, були й моменти, коли підозрюваний виходив на вулицю лише з потерпілим.

Таким чином, станом на момент розгляду клопотання беззаперечних доказів того, що ОСОБА_6 не причетний до вчинення правопорушення, не встановлено.

При цьому слідчий суддя керується поняттям «обґрунтованості підозри», яка сформована практикою Європейського суду з прав людини та яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Зокрема, у своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Долучені до матеріалів клопотання докази об`єктивно доводять можливу причетність підозрюваного до інкримінованого кримінального правопорушення. При цьому факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних стадій кримінального провадження.

Санкція ч.1 ст. 115 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тобто, згідно зі ст.12 КК України, даний злочин класифікується як особливо тяжкий.

З наданих матеріалів убачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване йому кримінальне правопорушення є достатньо високим.

Слідство знаходиться на початковій стадії, на даний час не усі свідки судом не допитані, а тому існує ризик незаконно впливу на свідків у кримінальному провадженні. При оцінці наявності зазначеного ризику слідчим суддею врахована встановлена КПК України процедура отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.1 та ч.2 ст.23, ст.224 КПК України).

Разом з тим, враховуючи, що ОСОБА_6 вперше притягається до кримінальної відповідальності, вважаю недоведеним існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки лише та обставина, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину в стані алкогольного сп`яніння під час конфліктної ситуації, не може свідчити про існування вказаного ризику.

Отже, приходжу до висновку про наявність визначених ст. 177 КПК України ризиків: переховування від суду; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Аналізуючи особу підозрюваного слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 є раніше не судимою особою, позитивно характеризується, є добровольцем «Тероборони Козинської громади», має постійне місце проживання, родину.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначені ст. 178 КПК України обставини в їх сукупності, приходжу до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, адже лише такий найсуворіший запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та буде достатнім стримуючим засобом для запобігання ризикам, доведеним слідчим та прокурором.

При цьому наявність постійного місця проживання підозрюваного, родини, позитивних характеристик, за встановлених обставин не є достатньою обставиною для відмови у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі й домашнього арешту, застави чи передачі на поруки, не забезпечить попередження вищезазначених ризиків і належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки не встановлено тих стримуючих чинників, які б були у повному обсязі здатні мінімізувати ймовірність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання.

Враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , наслідки, які настали в результаті його вчинення, а саме смерть людини, суворість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, слідчий суддя дійшов до висновку про існування обґрунтованих підстав вважати, що існують не абстрактні, а конкретні ризики, а тому застосувати менш суворий запобіжний захід неможливо.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 слід визначити в межах строку досудового розслідування та в межах строку визначеного ст.197 КПК України, а саме по 20.06.2022 року включно.

У відповідності до п.2 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави не визначається, адже ОСОБА_6 інкримінується вчинення злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст.ст. 110, 177, 178, 183, 196, 197 КПК України,

постановив:
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 20 червня 2022 року включно.

Ухвала діє по 20 червня 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя