13.07.2022 Єдиний унікальний номер 205/4170/22
Єдиний унікальний № 205/4170/22
Провадження № 1-кс/205/1021/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2022 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, українця, має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні має малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засудженого вироком Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05 січня 2022 року за ч. 1 ст. 164 КК України обмеженням волі на строк 1 рік, на підставі ст.ст. 75, 76 КК України від обмеження волі звільнений з іспитовим строком на 1 рік,

за матеріалами досудового розслідування № 0000561 від 19 червня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13 липня 2022 року до слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовано тим, що 08 червня 2022 року ОСОБА_5 зустрів раніше йому знайомого ОСОБА_7 , після чого спільно вирішивши придбати спиртні напої з метою їх спільного розпиття. ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 прийшли до продуктового магазину, де в ході проведення розрахунку за придбаний товар ОСОБА_7 використовуючи свій мобільний телефон, здійснив безготівкову оплату за придбаний товар за допомогою мобільного додатку «Приват24», авторизація зазначеного додатку проходила через SIM-карту оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_7 . У цей час ОСОБА_5 перебував поруч, усвідомлюючи, що на банківському рахунку ОСОБА_7 наявні грошові кошти, у ОСОБА_5 раптово виник кримінально-протиправний умисел на таємне викрадення грошових коштів належних ОСОБА_7 , які перебували на банківському рахунку потерпілого. У подальшому 09 червня 2022 року (більш точний час в ході проведення досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем мешкання потерпілого ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 , скориставшись тим, що мобільний телефон, належний ОСОБА_7 , перебував поза полем зору потерпілого, таємно заволодів SIM-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_7 , з метою її подальшого використання для отримання доступу до особистого кабінету ОСОБА_7 у мобільному додатку «Приват24» та подальшого викрадення грошових коштів потерпілого, які перебували на його банківському рахунку. 14 червня 2022 року близько 23:08 години ОСОБА_5 , використовуючи мобільний телефон Iphone 5s imei: НОМЕР_2 , на якому було встановлено мобільний додаток «Приват24», використовуючи SIM-карту оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_7 , шляхом зміни пароля для авторизації у мобільному додатку «Приват24», отримав доступ до особистого кабінету ОСОБА_7 у мобільному додатку «Приват24», після чого, використовуючи функції зазначеного мобільного додатку, здійснив переказ грошових коштів в сумі 9 025 грн. 27 коп. на рахунок ОСОБА_8 за номером банківської карти № НОМЕР_3 , тим самим таємно шляхом вільного доступу викрав грошові кошти належні ОСОБА_7 , розпорядившись ними на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілому матеріальний збиток на суму 9 025 грн. 27 коп. Продовжуючи свою злочинну діяльність ОСОБА_5 , будучи обізнаним про Указ Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року про введення воєнного стану в Україні, повторно вчинив корисливий злочин, а саме таємне викрадення чужого майна, яке належить ОСОБА_7 15 червня 2022 року приблизно о 00:49 годині ОСОБА_5 , використовуючи мобільний телефон Iphone 5s imei: НОМЕР_2 , на якому було встановлено мобільний додаток «Приват24», використовуючи SIM-карту оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_7 , шляхом зміни пароля для авторизації у мобільному додатку «Приват24», отримав доступ до особистого кабінету ОСОБА_7 у мобільному додатку «Приват24», після чого використовуючи функції зазначеного мобільного додатку, здійснив поповнення мобільного номеру оператору «Київстар», номер НОМЕР_4 на суму 303 грн., тим самим таємно повторно шляхом вільного доступу викрав грошові кошти, належні ОСОБА_7 , розпорядившись ними на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілому матеріальний збиток на суму 303 грн. Надалі, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 , будучи обізнаним про Указ Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року про введення воєнного стану в Україні, повторно вчинив корисливий злочин таємне викрадення чужого майна, яке належить ОСОБА_7 15 червня 2022 року приблизно о 12:05 годині ОСОБА_5 , використовуючи мобільний телефон Iphone 5s imei: НОМЕР_2 , на якому було встановлено мобільний додаток «Приват24», використовуючи SIM-карту оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_7 , шляхом зміни пароля для авторизації у мобільному додатку «Приват24» отримав доступ до особистого кабінету ОСОБА_7 у мобільному додатку «Приват24», після чого використовуючи функції зазначеного мобільного додатку, здійснив переказ грошових коштів у сумі 5 025 грн. 13 коп. на рахунок ОСОБА_8 за номером банківської карти № НОМЕР_3 , тим самим таємно повторно шляхом вільного доступу викрав грошові кошти, які належали ОСОБА_7 , розпорядившись ними на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілому матеріальний збиток на суму 5 025 грн. 13 коп.

Умисні дії ОСОБА_5 , що виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

13 липня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави, викладені у клопотанні, оскільки підозрюваний, хоч і має зареєстроване місце проживання, офіційного та постійного місця роботи не має, не одружений, сталі соціальні зв`язки відсутні, просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Підозрюваний у судовому засіданні проти вказаного клопотання заперечував з мотивів не доведеності прокурором відповідних ризиків поведінки та просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на те, що від слідства і суду не переховується, просив слідчого суддю обрати запобіжний захід, що не пов`язаний із триманням під вартою та призначити домашній арешт у певний період доби.

Заслухавши підозрюваного, прокурора, дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором в обґрунтування підозри подані такі докази: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 16 червня 2022 року; рапорт о/у СКП ВП № 3 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 ; протокол огляду місця події від 22 червня 2022 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 22 червня 2022 року; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 21 червня 2022 року; протокол допиту малолітнього свідка ОСОБА_6 від 21 червня 2022 року; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 21 червня 2022 року; протокол огляду відеозапису від 22 червня 2022 року; протокол огляду речей та документів від 24 червня 2022 року; ухвала Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 червня 2022 року; постанова про об`єднання матеріалів досудових розслідувань від 11 липня 2022 року; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 11 липня 2022 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 11 липня 2022 року; довідка від центру пробації.

Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

На думку слідчого судді, вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого), оскільки ОСОБА_5 , неодружений, офіційного та постійного місця роботи не має, раніше був засуджений.

Також слідчий суддя бере до уваги конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний не буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду або не буде чинити незаконний вплив на потерпілого, свідків, чи вчиняти аналогічні корисливі злочини.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаному ризику протиправної поведінки підозрюваного.

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не повноважний оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Таким чином, суд вважає причетність підозрюваної особи до вчинення вказаного кримінального правопорушень достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування запобіжного заходу.

Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо можливості у підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого.

Обґрунтовуючи наявність вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, соціальні зв`язки, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаних правопорушеннях.

Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи те що, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, а також враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення та наявні підстави, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

В рішенні від 20 листопада 2010 року у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного, а також те, що він офіційно не працює, майно не було повернуто потерпілому, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 74 430 гривень 00 коп., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором західної окружної прокуратури м. Дніпра Ткаченком ____., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 13 години 15 хвилин 12 вересня 2022 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Заставу визначити у розмірі, що становить 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 74 430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвалу мені оголошено та копію вручено: _________________ року.

___________________________/____________________/