Справа № 487/582/22
Провадження № 1-кс/487/1113/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2022 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого СВ Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000208 від 08.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 ,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділення Миколаївського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Миколаївській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні СВ Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000208 від 08.02.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України. 08.02.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, тобто, у спричиненні тяжких тілесних ушкоджень.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду; впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні; вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення. Слідчий вважає, що застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів не забезпечить виконання процесуальних обов`язків.
В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 підтримала, наполягаючи на його задоволенні, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник адвокат ОСОБА_4 просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши сторони, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).
Згідно з ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ст.178 КПК України.
Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням Миколаївського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Миколаївській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000208 від 08.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 07.02.2022 близько 22.40 годин, більш точного часу встановити в ході досудового розслідування не виявлялося можливим, ОСОБА_5 разом з потерпілим ОСОБА_7 знаходились у приміщенні домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де у них під час спільного вживання алкоголю на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин виник конфлікт.
В ході словесного конфлікту між вищевказаними особами, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .
Перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків, що виникли під час сварки, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння та маючи можливість передбачати їх суспільно-небезпечні наслідки, знаходячись навпроти ОСОБА_7 , використовуючи предмет у вигляді ножа, наніс один удар в область грудної клітини потерпілого, в результаті чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини зліва, закритий гемопневмоторекс зліва, які, відповідно до наказу МОЗ №6 від 17.01.1995 «Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.
Після спричинення тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_7 у тяжкому стані було госпіталізовано до КНП ММР «Лікарня швидкої медичної допомоги».
Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складеного 08.02.2022, 08.02.2022 року о 09:20 год. за адресою: АДРЕСА_1 , було затримано ОСОБА_5 .
08.02.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто у спричиненні тяжких тілесних ушкоджень.
10.02.2022 року ухвалою Заводського районного суду міста Миколаєва було застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 08.04.2022 включно, з утриманням підозрюваного в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор». В подальшому запобіжний захід продовжено ухвалою слідчого судді до 08.05.2022 року.
29.03.2022 заступником керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва ОСОБА_8 продовжено строк досудового розслідування по вищевказаному кримінальному провадженню до 3-х місяців, тобто до 08.05.2022 року.
Ухвалою Заводського районного суду міста Миколаєва від 28.04.2022 року було продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 08.02.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000208, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, до шести місяців, а саме: до 08.08.2022 року.

Згідно ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
За змістом частин 1 та 2 ст. 199 КПК України , клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК України).
Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. 5 ст. 199 КПК України).
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).
У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із інкримінованим йому кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні, достатніми на даному етапі розслідування, доказами, це, зокрема, дані заяви ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 08.02.2022 та прококолу його допиту від 08.02.2022; протоколи огляду місця події від 07.02.2022 та 08.02.2022; протоколи допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; виписка №130, складена слідчим СВ Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_12 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.02.2022 за участю потерпілого ОСОБА_7 .
ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, відповідальність за який передбачена у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, а тому, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим за ч. 1 ст. 121 КК України, відсутність стійких соціальних зв`язків, які б могли стримувати підозрюваного за місцем проживання, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, таким чином, наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.
Крім того, встановлений ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 , будучи обізнаний про місце проживання потерпілого та свідків, маючи статус підозрюваного за вчинення насильницького злочину, може незаконно впливати на них з метою зміни показів шляхом підкупу, умовляння, погроз.
Суд також вважає, що слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст. 177 КПК України. Оскільки підозрюваний ОСОБА_5 не працює, не має законного джерела доходу, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочини проти життя та здоров`я особи, зараз також підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного з спричиненням тілесних ушкоджень потерпілому, а тому він може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім наявності зазначених ризиків, вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні за ч. 1 ст. 121 КК України, слідчий суддя враховує вік підозрюваного, його задовільний стан здоров`я; наявність у підозрюваного постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; те, що підозрюваний неодружений, неповнолітніх дітей не має; не працює і не має законного джерела доходу; відповідно до ст. 89 КК України визнається таким, що не має судимості; наявність ризику повторення протиправної поведінки.
Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, особу підозрюваного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про продовження застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного ОСОБА_5 на свободу.
Слідчий суддя, керуючись положеннями ч. 4 ст. 183 КПК України, приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрівається ОСОБА_5 , посягає на здоров`я особи, яке за ч. 3 Конституції України визнається найвищою соціальною цінністю.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 376 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в Державній установі «Миколаївський слідчий ізолятор» до 26.06.2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка тримається під вартою, в той же строк з моменту вручення копії судового рішення.
Повний текст ухвали оголошено 28.04.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1