ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6176/22
провадження № 1-кс/753/1116/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" червня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, раніше не судимого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27 червня 2022 року слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосовування відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні 23.06.2022 року об 11:41 год. закінченого замаху на відкрите викрадення майна ТОВ «Сільпо-Фуд» з приміщення торгівельної зали супермаркету, розташованого по вул. Ревуцького, 12/1 у м. Києві, загальною вартістю 601 гривня 68 копійок (без ПДВ) (752 гривні 10 копійок з ПДВ), підтверджується протоколами огляду місця події, допитів свідків, огляду оптичного носія, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також на думку слідчого та прокурора мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, зважаючи на тяжкість покарання; незаконно впливати на свідків та потерпілого, які своїми показами викривають підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину, вчинити інший злочин. Прокурор зазначив, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваним.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, вважаючи, що зазначені слідчим та прокурором ризики, передбачені п.п. 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України не підтверджені, а ризик втечі є маловірогідним, з огляду на що відсутні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 , підтримуючи захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання, пояснивши, що готовий виконувати усі передбачені законом обов`язки.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та допитавши свідків, слідчий суддя вважає останнє таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України, підтверджується наявними у матеріалах кримінального провадження протоколом огляду місця події, згідно якого у підозрюваного було вилучено майно ТОВ «Сільпо-Фуд», протоколами допитів свідків та протоколом огляду оптичного носія зі змістом записів камер відеоспостереження, встановлених у торгівельній залі супермаркету, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (IlgarMammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою, оскільки на переконання слідчого судді, будь який сторонній спостерігач може бути переконаний у можливості вчинення ОСОБА_4 вказаних кримінальних правопорушень.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58).

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, однак періодично займається наданням послуг у будівельній сфері, має певні соціальні зв`язки, зокрема постійне місце проживання, за яким він мешкає разом з матір`ю, яка потребує певного догляду у зв`язку зі станом здоров`я.

Враховуючи вище наведене слідчий суддя вважає, що ризик втечі ймовірно може мати місце, проте ступінь останнього не є високим.

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого, які своїми показами викривають підозрюваного у вчиненні інкримінованих злочинів, то такі твердження слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні не підтверджено будь-якими фактами або ж обставинами. Сам факт того, що показання свідків викривають підозрюваного не може свідчити про наявність у останнього намірів незаконно впливати на вказаних осіб. З огляду на викладене ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України є недоведеним.

Щодо обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Як зазначено вище, підозрюваний раніше не судимий, має певні, зазначені віще, соціальні зв`язки, з огляду на що слідчий суддя вважає, що у даному випадку ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, відсутній.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, не є обґрунтованим для забезпеченням кримінального провадження, з урахуванням обставин, наведених вище. Зокрема, наявність одного ризику, який не має високого ступеня вірогідності, унеможливлює застосування тримання під вартою, а тому слід розглянути альтернативні запобіжні заходи.

Слідчий суддя вважає, що найбільш доцільним запобіжним заходом відносно ОСОБА_4 буде домашній арешт у певний час доби, який забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. В свою чергу, прокурор в судовому засіданні зазначивши, що такий запобіжний захід буде не дієвим, будь яких належних обґрунтувань цьому не надала.

З огляду на викладене клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, а відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, що забезпечить виконання ОСОБА_4 його процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 196, 205, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.
Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: не залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 у період з 21 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. без дозволу слідчого або прокурора або суду; за першим викликом прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури, суду .

Роз`яснити підозрюваному про те, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Після закінчення строку, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважену особу СВ Дарницького УПГУНП в м. Києві, яка проводить досудове розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1