Провадження №1-кп/127/532/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_3 ,

сторони захисту: адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду № 12 обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 307, частиною першою статті 309 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2022 за № 0000432,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 307, частиною першою статті 309 Кримінального кодексу України.

Прокурор вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акта, викликавши в судове засідання сторони обвинувачення та захисту, свідків згідно з реєстром матеріалів досудового розслідування.

Захисник обвинуваченого адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта не заперечували, при цьому заявили клопотання про виклик та допит ряду свідків з метою з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження. Також захисники обвинуваченого заявили клопотання про витребування розширених відомостей з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Клопотання мотивоване тим, що кримінальне провадження, яке є предметом судового розгляду, виділене з матеріалів іншого кримінального провадження. Для підготовки сторони захисту до судового розгляду необхідно ознайомитись з розширеним витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР). Крім того, сторона захисту заявила клопотання про зменшення розміру застави, застосованої до ОСОБА_6 . Зазначене клопотання мотивоване тим, що під час визначення розміру застосованої до обвинуваченого застави не були враховані відомості щодо стану його здоров`я.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав думку своїх захисників.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотань сторони захисту.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши обвинувальний акт, суд дійшов до висновку, що підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), тобто для затвердження угоди, закриття кримінального провадження, повернення обвинувального акта прокурору, направлення до іншого суду відсутні, а тому кримінальне провадження необхідно призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 31 КПК розгляд кримінального провадження слід здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання необхідно викликати сторони обвинувачення та захисту, свідків згідно з реєстром матеріалів досудового розслідування. Також суд вважає за доцільне здійснити судовий виклик для подальшого допиту в судовому засіданні свідків, клопотання про допит яких заявили захисники обвинуваченого. Посилання прокурора на те, в клопотанні захисника обвинуваченого відсутнє посилання на відомості, які можуть повідомити зазначені особи як підставу для відмови у задоволенні зазначеного клопотання суд вважає за доцільне відхилити, оскільки питання щодо релевантності показань як доказів у кримінальному провадженні суд зможе вирішити лише після їх оцінки за результатами судового розгляду.

Підстави для складання досудової доповіді згідно з приписами пункту 6 частини третьої статті 314 та статті 314-1 КПК, на думку суду, відсутні.
Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення клопотання сторони захисту про витребування розширених відомостей з ЄРДР, суд вважає за доцільне зауважити таке.

Заявляючи клопотання про витребування витягу з ЄРДР, сторона захисту послалась на ту обставину, що отримані відомості зможуть підтвердити або спростувати сумніви щодо дотримання стороною обвинувачення вимог КПК та Положення про порядок ведення ЄРДР.

Відповідно до частини першої статті 84 КПК доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Зі змісту частини другої статті 84 КПК випливає, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно з частиною першою статті 99 КПК документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до частини третьої статті 99 КПК сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. Реченням другим частини третьої статті 99 КПК зроблене застереження, згідно з яким оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу. При цьому зі змісту частини четвертої статті 99 КПК випливає, що дублікат документа (документ, виготовлений таким самим способом, як і його оригінал), а також копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах, виготовлені слідчим, прокурором із залученням спеціаліста, визнаються судом як оригінал документа.

Отже, доказом у кримінальному провадженні під час судового розгляду може бути виключно оригінал або дублікат відповідних документів на підтвердження вчинення процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень.

Верховний Суд (далі ВС) у постанові від 26.03.2019 (справа № 807/1456/17) зазначив, що діяльність уповноважених службових осіб правоохоронних органів щодо інформаційного наповнення ЄРДР полягає в офіційному фіксуванні здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень і є похідною від них.

У постанові від 09.09.2020 (справа № 761/28347/15-к) ВС дійшов висновку, що згідно з частиною другою статті 84 КПК витяг з ЄРДР не є процесуальним джерелом доказів, оскільки реєстр є лише електронною базою даних, відповідно до якої здійснюється збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до реєстру.

Крім того, у постанові від 08.04.2020 (справа № 826/7244/18) ВС звернув увагу на те, що інформацією, яка містить таємницю досудового розслідування, є та, яку було створено або одержано відповідачем у кримінальному провадженні після внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Доступ до такої інформації мають учасники кримінального провадження та інші особи у спеціальному порядку, визначеному КПК.

Отже, суд враховує, що сторона захисту заявила клопотання про витребування відомостей із ЄРДР, що в розумінні частини першої статті 99 КПК не є документом. При цьому захисники обвинуваченого не надали суду доказів того, що отримати відомості щодо кримінального провадження у порядку, визначеному КПК, іншим способом не представилось за можливе. Тому, аналізуючи доводи сторін кримінального провадження, суд дійшов до переконання, що в задоволенні клопотання захисників обвинуваченого в цій частині необхідно відмовити.

Вирішуючи питання клопотання сторони захисту щодо зменшення розміру визначеної обвинуваченому застави, суд вважає за доцільне зауважити таке.

Відповідно до частини третьої статті 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Види запобіжних заходів визначені у частині першій статті 176 КПК, якими є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Мета застосування запобіжних заходів визначена частиною першою статті 177 КПК, якою є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Застосування застави, як альтернативного запобіжного заходу передбачене частиною третьою статті 183 КПК, зі змісту якої випливає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Застосування застави як альтернативного запобіжного заходу при застосуванні іншого, окрім тримання під вартою, запобіжного заходу чинними нормами кримінально-процесуального закону не передбачене.

Відповідно до частини першої статті 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з реченням першим частини одинадцятої статті 182 КПК застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. Реченням другим частини одинадцятої статті 182 КПК визначено, що при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

З наданих стороною захисту документів випливає, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.01.2022 до ОСОБА_6 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою сплати застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198480 грн. 12.04.2022 зазначена застава була внесена на відповідний рахунок.

Як на підставу для зменшення розміру застави сторона захисту послалась на те, що обвинувачений ОСОБА_6 має важке захворювання хребта, у зв`язку з чим останньому встановлена інвалідність за законодавством Канади. Разом з тим, такі твердження сторони захисту суд оцінює критично, оскільки суду не надані докази на підтвердження того, що ОСОБА_6 потребує відповідного лікування. Також суду не були надані докази, що застосування до обвинуваченого застави у визначеному слідчими суддею розмірі є непомірним для обвинуваченого. Натомість, суд враховує, що судове слідство (з`ясування обставин справи та перевірка їх доказами) на даний час не розпочате, зокрема, не допитані свідки кримінального провадження.

З огляду на викладене, суд вважає, що клопотання сторони захисту про зменшення розміру застави є передчасним, а тому в його задоволенні доцільно відмовити.

Керуючись статтями 314-316 КПК, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд Вінницьким міським судом Вінницької області (суддею одноособово) на підставі обвинувального акта, згідно з яким ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 307, частиною першою статті 309 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2022 за № 0000432, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області, яке відбудеться 05 жовтня 2022 року о 16.30 годині.
У судове засідання викликати: сторони обвинувачення та захисту, свідків згідно з реєстром матеріалів досудового розслідування та клопотанням сторони захисту.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя: