ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2092/22 Справа № 208/2818/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

01 вересня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції)
захисника ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції)
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за клопотанням обвинуваченого ОСОБА_7 про поновлення строку апеляційного оскарження вироку Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 квітня 2020 року щодо
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ковильний Аркаликського району Тургайської області, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину дочку ОСОБА_9 2013 року народження, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, у кримінальному провадженні № 0000169,

В с т а н о в и л а:
Вироком Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 квітня 2020 року ОСОБА_7 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років.
На підставі ст.75 КК України, ОСОБА_7 звільнено від відбування покарання з випробуванням, встановивши іспитовий строк тривалістю 3 роки та покладенням відповідних обов`язків, згідно ст. 76 КК України..
Не погодившись з даним рішенням, 25 жовтня 2021 року обвинувачений ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій заявив клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження судового рішення.
В обґрунтування вказаного клопотання обвинувачений зазначив, що одразу після вирок суду він поїхав до матері в Луганську область. Просив захисника підготувати апеляційну скаргу, однак він цього не зробив. Потім, через епідемію Ковіду, довго не міг повернутися до м. Камянське. Після приїзду його було заарештовано, потім він захворів на Ковід. Одразу після видужання подав апеляційну скаргу.
В судовому засіданні обвинувачений та його захисник підтримали клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження вироку, просили його поновити.
Прокурор заперечувала проти задоволеного заявленого клопотання.
Заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи клопотання, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 399 КПК України, особа має право порушувати питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з підстав поважності його пропуску, а суддя-доповідач, за наявності для того підстав, має право поновити строк. Як правило, обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження може бути викладено як у апеляційній скарзі, так і в окремій заяві (клопотанні).
Як вбачається з матеріалів провадження та технічного запису, проголошення вироку Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 квітня 2020 року було проведено за участю, у тому числі, обвинуваченого ОСОБА_7 , учасникам провадження було роз`яснено порядок та строки його роз`яснення (а.с. 117об. - журнал судового засідання).
Відповідно до розписки, в цей же день, тобто 01.04.2020 року обвинувачений отримав копію оскаржуваного рішення (а.с. 123).
25 жовтня 2021 року обвинувачений подав апеляційну скаргу на вирок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 квітня 2020 року, в якій заявив клопотання про поновлення строку оскарження вказаного судового рішення.
У відповідності до ст. 116 КПК України закон вимагає додержання процесуальних строків, зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.
Лише наявність поважних причин, які повинна довести особа, яка заявила клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, у відповідності до ст. 117 КПК України є підставою для поновлення пропущеного строку.
Як вбачається з клопотання обвинуваченого, ОСОБА_7 одразу після цього виїхав до Луганської області. Повернувся до м. Кам`янське у січні 2021 року і лише після його затримання та доставлення до ДУ Дніпровська установа виконання покарань, 25 жовтня 2021 року подав апеляційну скаргу на вирок.
На думку колегії суддів, обвинувачений будь-яких обґрунтувань поважності пропуску ним строку апеляційного оскарження судового рішення не зазначив.
Разом з тим, з наявними матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_7 знав про наявність оскаржуваного судового рішення, йому було роз`яснення порядок в строки його оскарження та мав об`єктивну можливість в межах строку апеляційного оскарження подати апеляційну скаргу.
Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13.07.2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.
В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.
Враховуючи наведене вище, колегія суддів приходить до висновку, що законні підстави для поновлення обвинуваченому ОСОБА_7 строку апеляційного оскарження вироку суду від 01 квітня 2020 року відсутні, тому його апеляційна скарга, відповідно до ст. 399 КПК України, підлягає поверненню.
Керуючись ст. ст. 395, 398 399, 419 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 про поновлення строку апеляційного оскарження вироку Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 квітня 2020 року - відмовити.
Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_7 на вирок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 квітня 2020 року щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, у кримінальному провадженні № 0000169 - повернути апелянту.
Копію ухвали та оригінал апеляційної скарги, разом з додатками, невідкладно надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.
Ухвала набирає чинності з дня її проголошення і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, - у той же строк з моменту отримання копії судового рішення.
Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4