Справа № 686/3391/21
Провадження № 1-кс/686/8843/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , ініціатора клопотання ОСОБА_3 , представника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000606 від 22.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, ч.1 ст.199 КК України,

встановив:

30.09.2022 року на розгляд слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000606 від 22.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, ч.1 ст.199 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30.06.2022 року, на автомобіль марки «КІА» моделі «Sportage» реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2017 року, НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстраці транспортного засобу серії НОМЕР_3 , грошові кошти в сумі 437046 гривень, які були вилучені в ОСОБА_6 під час обшуку автомобіля, грошові кошти в сумі 269625 гривень, 910 Євро, 300 доларів США та 2000 рублів, які були вилучені в його доньки ОСОБА_7 під час обшуку автомобіля.

Заслухавши ініціатора клопотання ОСОБА_3 , представника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 та дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слід повернути особі, яка його подала, з огляду на таке.

За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За загальним правилом, яке визначене у ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Із змісту зазначених норм слідує, що розгляд клопотань з питань застосування заходів забезпечення кримінального провадження належить до повноважень слідчого судді, та незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно із п.3 ч.2 ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і судове слідство) є, окрім інших, підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Законодавець, установлюючи правила підсудності, виходить із того, що правовий статус суду, його функції та суворо визначений порядок діяльності - запорука точного й неухильного додержання процесуальної форми кримінального провадження, гарантія забезпечення правосуддя стосовно всіх учасників розгляду.

При цьому в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

З матеріалів клопотання, зокрема із наданих Хмельницькою обласною прокуратурою копією постанови про виділення матеріалів досудового розслідування від 22.09.2022 р. та постанови про визначення підслідності та доручення здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень від 26.09.2022 р. слідує, що досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 204, ч. 1 ст. 204, ч.1 ст. 199 КК України у кримінальному провадженні № 0000404 від 22.09.2022 доручене детективам другого відділу детективів захисту економіки у сфері обігу підакцизних товарів Бюро економічної безпеки України.

Частина матеріалів кримінального провадження №0000606 від 22.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, ч.1 ст.199 КК України, у межах якого накладений арешт на майно, зокрема частина документів стосовно майна, яке ОСОБА_3 просить повернути йому, скасувавши застосований захід забезпечення кримінального провадження, виділені та натепер є частиною кримінального провадження № 0000404 від 22.09.2022.

Кримінальне провадження передано до Бюро економічної безпеки України.

Підрозділ органу досудового розслідування знаходиться на території м.Києва.

Отже, майно, на яке ОСОБА_3 просить скасувати арешт натепер процесуально не пов`язане із кримінальним провадженням №0000606, а тому доводи представника заявника про те, що арешт накладався у межах цього провадження, не можуть бути підставою для вирішення клопотання по суті.

З наведеного слідує, досудове розслідування кримінального провадження, в межах якого подане дане клопотання, уповноважений здійснювати орган досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями у такому разі самостійно направляти заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.06.2022 року за наслідком розгляду справи № 2-591/11 виклала правовий висновок, згідно з яким необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути.

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду, певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні

Чинним кримінальним процесуальним законом не визначено яке з рішень має прийняти слідчий суддя за таких обставин.

А тому з урахуванням повноважень слідчого судді із здійснення судового контролю під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за можливе застосувати аналогію закону.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Тому враховуючи те, що на час подання вказаного клопотання органом досудового розслідування є Бюро економічної безпеки України, юрисдикція Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області не поширюється на даний орган досудового розслідування, а питання про направлення таких клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала, разом із доданими матеріалами, як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до Постанови об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 31.05.2021 за результатом розгляду справи № 646/3986/19 (51-3335 кмо 20), постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання слідчого про арешт майна у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог ч. 2 ст. 132 КПК (якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді) не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, така ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Зважаючи на те, що порядок вирішення питання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні здійснюється з дотримання вимог Глави 17 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне врахувати указаний правовий висновок Верховного Суду.

З огляду на викладене, керуючись ст. 131, ст. 132, ст. 174 КПК України слідчий суддя ,-

постановив:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000606 та додані до нього матеріали повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошений 05.10.2022 о 14 год.

Слідчий суддя