Справа № 159/1871/22
Провадження № 1-кс/159/908/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про арешт майна
25 травня 2022 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000424 від 21.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна,

в с т а н о в и в:

23 травня 2022 року слідчим Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_5 , внесено до суду клопотання про арешт закордонного паспорту та коштів в сумі 200 грн, які викрадені у потерпілої ОСОБА_4 та добровільно видані свідком ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що 20 травня 2022 року у період з 11.55 год до 12.40 год невстановлена особа таємно викрала з сумки на автостанції в м.Ковель паспорт громадянина України для виїзду за кордон та кошти в сумі 70 злотих.

Відомості про дане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000424 з попередньою правовою кваліфікацією ч.4 ст.185 КК України.

Наступного дня викрадені речі були добровільно видані правоохоронним органам співмешканкою особи, яка ймовірно причетна до крадіжки.

Покликаючись на те, що викрадені речі є предметом кримінального правопорушення, тому визнані речовими доказами у справі і з метою збереження речових доказів у незмінному стані слідчий просив накласти на них арешт із забороною користуватись і розпоряджатись.

В судовому засіданні слідча ОСОБА_3 додатково пояснила, що паспорт та кошти оглянуті, слідів кримінального правопорушення на собі не містять, експертні дослідження не заплановані. Також пояснила, що особа причетна до крадіжки викрадені кошти в сумі 70 злотих обміняла на національну валюту.

Потерпіла ОСОБА_4 просила повернути їй закордонний паспорт, щодо коштів покладається на розсуд суду.

Вивчивши матеріали справи слідчий суддя дійшов такого висновку.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна, та обрати найменш обтяжливі заборони.

В силу ч.1 ст.131, ч.3, ч.4 ст.132 КПК України арешт майна це один із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження. Він застосовується у випадках, коди доведено, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів. В цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

За матеріалами справи добровільно видані свідком паспорт і кошти відповідають критеріям речового доказу.

Проте паспорт слідчим оглянутий, уся важлива для слідства інформація зафіксована, тому немає потреби у арешті речового доказу.

Щодо коштів, то фактично вони не є безпосереднім предметом кримінального правопорушення, тому існує потреба з`ясувати їх походження і залежно від цього вирішувати їх подальшу долю, тому клопотання слідчого є в цій частині обґрунтованим.

Часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі тимчасово вилученого майна ( ч.3 ст.173 КПК України)

На підставі викладеного та керуючись статтями 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на добровільно видані 21.05.2022 кошти в сумі 200 гривень, заборонивши користування та розпорядження.

У арешті паспорту громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 відмовити.

Часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі тимчасово вилученого майна.

Зобов`язати уповноваженого слідчого СВ Ковельського РУП ГУНП у Волинській області повернути ОСОБА_4 паспорт.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

На підставі ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1