Справа № 309/3207/22
Провадження № 1-кс/309/562/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника вилученого майна адвоката ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000175 щодо кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358 та ч. 2 ст. 246 КК України про скасування арешту майна , -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулася в суд з клопотанням про скасування арешту майна.

Клопотання вмотивовано тим, що 08.08.2022 року працівниками поліції на автодорозі Долина-Хуст біля с. Горінчево затримано автомобіль марки „КАМАЗ д.н.з. НОМЕР_1 з причепом „ГКБ д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням водія з лісопродукцією, що належить їй на праві власності у кількості 38 метрів кубічних.

По даному факту 08.08.2022 було зареєстроване кримінальне провадження № 0000175 і 11.08.2022 слідчим суддею Хустського районного суду була винесена ухвала про накладення арешту на вказаний автомобіль та 40 метрів кубічних деревини.

Тобто, слідчим було вилучено автомобіль та деревину у кримінальному провадженні. З моменту вилучення пройшло більше 20 днів. Автомобіль перебуває на стоянці відділу поліції, де деревина псується і втрачає свою вартість, В той же час, слідчим суддею на вказаний ліс накладено арешт, який позбавляє власника можливості розпорядитися своїм майном на власний розсуд.

Згідно зі ст.174 КПК України, право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту на майно має підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, та інший власник або володілець майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. При цьому, згідно з постановою Касаційного кримінального суду Верховного суду від 08.02.2018 р. у справі № 490/2167/17 (провадження № 51- 1053км18) оскаржувати арешт майна може і представник володільця - тобто відповідний адвокат. В даному випадку вона взагалі є свідком по даному кримінальному провадженню і не розуміє суть арешту.

Важливим є питання щодо обсягу скасування арешту деревини. Згідно з положеннями ст.174 КЇІК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково. В залежності від обставин справи можна звертатись до слідчого судді, суду з клопотанням про повне скасування арешту, чи про часткове. Адже під час розгляду такого клопотання досудове розслідування ще триває, деревина втрачає свою ринкову вартість. Про якесь часткове скасування арешту не може йти мова.

Згідно статті 397 ЦК України володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе, а фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду.

Згідно статті 398 ЦК України право володіння виникає на підставі договору з власником або особою, якій майно було передане власником, а також на інших підставах, встановлених законом.

Отже, для такого фактичного стану необхідні два елементи: об`єктивний фактично мати річ у своєму володінні і суб`єктивний вважати дану річ своєю, такою, що належить йому за правом. За наявності цих двох елементів фактична наявність речі в певної особи визнається володінням. Звідси випливає, що володіння це не право» а факт, фактичне володіння, фактичний стан, за яким володілець має річ і вважає її своєю.

В даному випадку ОСОБА_4 є власником даного майна у якого знаходилась деревина і була передана згідно договору та на підставі товаро- транспортної накладної іншій фізичній особі.

У своєму клопотанні ОСОБА_4 просить суд скасувати арешт, який накладений на 38 метрів кубічних деревини, яка завантажена на автомобіль марки „КАМАЗ д.н.з. НОМЕР_1 з причепом „ГКБ д.н.з. НОМЕР_2 .

В судовому засіданні представник власника вилученого майна адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав з мотивів які викладені в ньому, просить його задоволити.

В судове засідання слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 , прокурор Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 не з`явились, про місце і час розгляду клопотання повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання у їх відсутність.

Заслухавши пояснення представника власника вилученого майна, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Нормами абзацу 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Заявник посилається на те, що арешт належить скасувати через те, що досудове розслідування не вчиняє жодних дій щодо з`ясування обставин справи, окрім допиту власника вилученого майна не зроблено жодної слідчої дії, а отже у застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження на цей час відпала потреба.

Слідчий суддя вважає, що арешт було накладено обґрунтовано, оскільки вищезазначене майно згідно ст. 98 КПК України визнано речовим доказом по кримінальному провадженню. На даний момент проводиться досудове розслідування з метою встановлення, кому належить вказана деревина, де вона була завантажена та на яких умовах.

На даний час є необхідність з`ясовування обставин, що мають значення для кримінального провадження, а саме, встановлення обставин кримінального правопорушення, встановлення слідів вчинення кримінального правопорушення, огляду деревини за участі фахівця. Щодо посилань представника володільця на те, що відсутній склад кримінального правопорушення та законність перевезення деревини, не заслуговують на увагу оскільки саме це і є метою проведення досудового розслідування яке на даний час триває та не виходить за розумні строки його проведення передбачені КПК України.

Враховуючи, що представник заявника був присутній під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно та фактично не довів, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також те, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час не відпала, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту на майно.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що відмова у задоволенні клопотання не позбавляє його права звернутись повторно, надавши додаткові документи чи обґрунтування.

Керуючись ст. ст.100,170,174 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000175 щодо кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358 та ч. 2 ст. 246 КК України про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали виготовлено 16 вересня 2022 р.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1