Справа № 283/1688/22
Провадження №1-і/283/3/22
У Х В А Л А

09 вересня 2022 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №1-кп/283/134/2022 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 125, ч.1 ст. 186, ч.2 ст. 289 КК України,-

встановив:

В Малинському районному суді Житомирської області суддею ОСОБА_6 здійснється розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 125, ч.1 ст. 186, ч.2 ст. 289 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 подав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, оскільки існують ризики, передбачені п.п. 1-5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, ухилення обвинуваченого від суду; знищення, приховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілих та свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення. Оскільки більш м?які запобіжні заходи не забезпечать його належної поведінки, то вважає, що його клопотання підлягає задоволенню.

Захисник обвинуваченого заперечив щодо задоволення клопотання прокурора та вважає його необґрунтованим, з тих підстав, що обвинувачений вже не зможе впливати на потерпілих та свідків, оскільки вони вже допитані в судовому засіданні. У зв?язку з цим вважає за необхідне застосувати до обвинуваченого цілодобовий домашній арешт, який унеможливить вчинення інших кримінальних правопорушень.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та пояснив, що він вже усвідомив негативні наслідки своєї поведінки і в подальшому не буде вчиняти кримінальні правопорушення.

Розглянувши клопотання та заслухавши думки учасників процесу, суд дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.
Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч. 1 ст.177 КПК), підстави (ч. 2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч. 2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно статті 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;
5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;
7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.
В статті 199 КПК України зазначено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Під час попереднього розгляду клопотань прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 суд встановив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, а також нетяжкого та тяжкого злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до чотирьох років та до восьми років відповідно. ОСОБА_4 не працевлаштований, обвинувачується у вчиненні трьох кримінальних правопорушень за короткий проміжок часу, зокрема, й відносно своїх батьків.

Кримінальне правопорушення, яке ОСОБА_4 вчинив відносно своїх батьків, пов?язане із застосуванням фізичного насильства. Крім того, як до вчинення кримінальних правопорушень, так і після їх вчинення, ОСОБА_4 вчиняв і адміністративні правопорушення пов?язані з домашнім насильством відносно своєї матері ОСОБА_7 . Про це свідчать постанови Малинського районного суду Житомирської області від 16.04.2021 року та від 21.10.2021 року про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 1732 та ч. 2 ст. 1732 КУпАП.

Вказані обставини свідчили про його підвищену суспільну небезпеку та підтверджували наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, незаконний вплив на потерпілих, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Не зменшились вищевказані ризики і на даний час. Підвищена суспільна небезпека обвинуваченого, відсутність сталих соціальних зв?язків та суворість передбаченого покарання свідчать про те, що й на даний час він може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, а також вчинити інші кримінальні правопорушення.

Також суд вважає, що до обвинуваченого недоцільно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту ще й з тих підстав, що обвинувачений проживає разом із своїми батьками до яких систематично застосовував насильство.

Таким чином суспільні інтереси, які полягають в забезпеченні безпеки потерпілих та інших осіб, переважають над інтересами обвинуваченого перебувати на волі. У зв?язку з цим ОСОБА_4 необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 184, 199 КПК України, суд

ухвалив:

Клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 строк запобіжного заходу - тримання під вартою на шістдесят днів, до 09 листопада 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту її вручення.
Суддя: ОСОБА_1