Справа № 461/4656/22
Провадження № 1-кс/461/4016/22
УХВАЛА
12.09.2022 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про призначення експертизи,

встановив:

слідчим управлінням СУ ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000140 від 15.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України. ОСОБА_4 являється підозрюваним у вказаному кримінальному провадженні.

Захисник ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді в інтересах підозрюваного з даним клопотанням про призначення у вказаному кримінальному провадженні лінгвістичної експертизи, проведення якої просить доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експерта поставити наступне питання:

- Чи міститься в діях ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зафіксованих в ході проведення негласних слідчо-розшукових заходів вислови, фрази які б свідчили про вчинення ним активних дій, які виражаються у підбурюванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до одержання ним грошових коштів за перетин через державний кордон?

Обґрунтовуючи подане клопотання, захисник вказує наступне.

Дане кримінальне провадження розпочато на підставі заяви ОСОБА_5 від 15.04.2022 року, у якій останній просить прийняти міри відносно особи, яка користується номером телефону НОМЕР_1 та яка за винагороду у розмірі 5500 доларів США організовує незаконний перетин через державний кордон України.

При цьому, у протоколі допиту свідка ОСОБА_5 від 19.04.2022 року останній повідомляє, що він 15.04.2022 року, проводячи своє дозвілля, вирішив скористатись інтернет-ресурсами та, гортавши сторінки інтернет сайтів, побачив оголошення в якому містився текст про організацію виїзду за кордон чоловіків призовного віку в якому був вказаний мобільний номер телефону НОМЕР_2 , з вказаним ім`ям ОСОБА_6 - особи, яка розмістила дане оголошення. ОСОБА_5 зазначає, що йому стало цікаво, як саме в теперішній час, а саме, на період дії правового режиму воєнного стану, чоловіки покидають Україну. Далі ОСОБА_5 описує його спілкування з особою вказаною в оголошенні, з метою з`ясування можливості свого виїзду за кордон.

При допиті ОСОБА_5 зазначає, що він не мав жодного умислу виїхати з України, а оскільки був вкрай стурбований незаконною діяльністю осіб, вирішив звернутися до правоохоронних органів.

Вищезазначене, за твердженням автора клопотання, може свідчити про співпрацю ОСОБА_5 з органом досудового розслідування та активні дії органу досудового розслідування, спрямовані на підбурювання ОСОБА_4 до вчинення злочину.

Згідно матеріалів досудового розслідування, а саме листувань у месенджері Telegram, огляд яких зафіксовано у протоколі огляду речового доказу від 19.04.2022 р., ОСОБА_5 звернувся до особи з назвою акаунту « ІНФОРМАЦІЯ_3 » написавши, що його цікавить перетин кордону, призовний вік. Окрім того, будучи на заправці АЗС БРСМ у с.Шегині, ОСОБА_5 неодноразово та дуже наполегливо намагався передати ОСОБА_7 гроші.

Такі дії ОСОБА_5 , на думку захисника, свідчать про прояв ним ініціативи по пошуку осіб, які могли б допомогти йому з перетинанням кордону, у наданні повторних пропозицій ОСОБА_4 щодо отримання коштів, незважаючи на початкову відмову останнього.

Крім того, захисник вказує, що у протоколі ідентифікації (помічення) несправжніх (імітаційних) засобів від 21 квітня 2022 року зафіксовано огляд несправжніх (імітаційних) засобів, а саме грошових купюр номіналом по 100 (сто) доларів США кожна в загальній кількості 55 (п`ятдесят п`ять) купюр на загальну суму 5500 (п`ять тисяч п`ятсот) доларів США, кожна купюра серії LG №04727792*, які імітовані з обох боків банкноти. Грошові кошти в сумі 5500 (п`ять тисяч п`ятсот) доларів США поміщено в прозорий поліетиленовий файл. Зазначені грошові кошти після їх огляду та ідентифікації в поліетиленовому пакеті передано ОСОБА_5 для подальшого використання під час проведення заходів з підтвердження фактичних даних протиправної діяльності ОСОБА_8 .

Таким чином, ОСОБА_5 залучався до проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

Вищезазначені обставини, за твердженням сторони захисту, дають достатні підстави вважати, що у даному випадку могла мати місце активна поведінка ОСОБА_5 у співпраці з органом досудового розслідування, спрямована на підбурювання ОСОБА_4 до вчинення злочину.

Крім того, захисник вказує, що дохід ОСОБА_4 та його матеріальні можливості не дають йому можливості акумулювати вільні кошти для оплати експертизи.

Захисник подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, згідно якої просить клопотання задовольнити, з мотивів наведених у клопотанні.

Згідно статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень ч.3 ст.244 КПК України, клопотання про проведення експертизи розглядається не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли участь такої особи визнана слідчим суддею обов`язковою.

Таким чином, зважаючи на вищенаведені положення чинного законодавства, з огляду на клопотання захисника про слухання справи за її відсутності, перешкод для розгляду клопотання не встановлено.

У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється (ч. 4 ст. 107 КПК України).

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ст.8 КПК України).

Статтею 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч.ч. 1-4 статті 17 КПК України, особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Підозра, обвинувачення не можуть ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стаття 84 КПК України встановлює, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Положення статті 91 КПК України визначають, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:

1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;

4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;

5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання;

6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення;

7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Згідно ч.ч.1, 3 ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Частиною 1 ст.242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Нормами ст. 243 КПК України передбачено, що експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Обґрунтовуючи подане клопотання та звертаючись до слідчого судді, захисник посилається на норми п.2 ч.1 ст.244 КПК України, відповідно до яких сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Сторона захисту вказує, що вказане кримінальне провадження розпочато на підставі заяви ОСОБА_5 від 15.04.2022 року у якій останній просить прийняти міри відносно особи, яка користується номером телефону НОМЕР_1 та яка за винагороду у розмірі 5500 дол.США організовує незаконний перетин через державний кордон України.

Крім того, захисник вказує, що свідок ОСОБА_5 залучався до проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а обставини кримінального провадження дають достатні підстави вважати, що у даному випадку могла мати місце активна поведінка ОСОБА_5 у співпраці з органом досудового розслідування, спрямована на підбурювання ОСОБА_4 до вчинення злочину.

Як зазначає захисник, з метою об`єктивного та повного з`ясування обставин справи є необхідність у призначенні лінгвістичної експертизи.

Разом з тим, оцінюючи доводи сторони захисту щодо наявності підстав для призначення експертизи, а також доцільності її проведення слід відзначити наступне.

Так, сторона захисту у своєму клопотанні сама вказує, що експерт у галузі семантико-текстуальної експертизи, не виходячи за межі своїх спеціальних знань (базових та отриманих під час спеціальної підготовки), відповідає на питання про наявність чи відсутність висловлювань, які містять заклики до певних дій (вказується, яких саме дій), погрозу, пропозицію, обіцянку або надання, прийняття, спонукання до надання будь-якої вигоди (вказується, яких саме дій) тощо на основі спеціальних знань у галузі мовознавства. Висновок експерта за результатами таких досліджень не є правовою кваліфікацією, а є констатацією об`єктивного змісту тексту з позиції спеціальних знань у галузі семантико-текстуальних експертних досліджень. До орієнтовного переліку питань, що вирішуються у межах семантико-текстуальної експертизи належить питання щодо встановлення наявності у тексті, повідомленні, промові висловлювання, виражені у формі закликів до певних дій.

Разом з тим, стороною захисту питання експерту сформульовано наступним чином:

«Чи міститься в діях ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зафіксованих в ході проведення негласних слідчо-розшукових заходів вислови, фрази які б свідчили про вчинення ним активних дій, які виражаються у підбурюванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до одержання ним грошових коштів за перетин через державний кордон?»

Отже, саме формулювання питання свідчить про те, що сторона захисту просить експерта встановити обставини які виходять за межі його повноважень і не відноситься до питань які вирішуються під час проведення експертизи.

До такого висновку слідчий суддя приходить виходячи з детального аналізу клопотання та долучених до нього документів, адже сторона захисту фактично просить експерта встановити вислови чи фрази які свідчать про вчинення активних дій свідка у підбурюванні підозрюваного до одержання ним коштів. Таким чином, сторона захисту не просить встановити зміст понять, лексичне значення слів або словосполучень, їх стилістичну забарвленість, смислове навантаження, характер інформації, що міститься в них, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора. Також, поставлене стороною захисту питання безпосередньо не стосується наявності чи відсутність висловлювань, які містять заклики до певних дій, погроз, пропозицій, обіцянок або надання, прийняття, спонукання до надання будь-якої вигоди тощо на основі спеціальних знань у галузі мовознавства.

Крім того, неможливо не відзначити, що відповідно до положень ч. 4 ст.27 КК України, підбурювачем є особа, яка умовлянням, підкупом, погрозою, примусом або іншим чином схилила іншого співучасника до вчинення кримінального правопорушення. Отже, формулюючи питання для експерта, сторона захисту фактично просить надати висновок з питання визначення виду співучасті особи у вчиненні кримінального правопорушення (ознак такої поведінки), що очевидно не може бути віднесено до компетенції експерта в даній категорії екпртиз.

Згідно ч.6 ст.244 КПК України, слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність підстав, визначених частиною першою цієї статті.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що клопотання про призначення експертизи належним чином не обґрунтоване, а в ході його розгляду не доведено, що для з`ясування обставин, які мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, відтак відсутні підстави для призначення лінгвістичної експертизи у даному кримінальному провадженні, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст.8, 93, 95,96, 242-244 КПК України, -

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про призначення експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1