Справа № 202/1744/22
Провадження № 1-кп/202/253/2022
УХВАЛА
Іменем України

05 травня 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря - ОСОБА_4
прокурора - ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
обвинуваченого - ОСОБА_7

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Дніпро в режимі відеоконференції обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000066 від 11.03.2022 року за обвинуваченням:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м. Санкт-Петербург, РФ, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 11.10.1995 Краматорським МВ ГУМВСУ в Донецькій області,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

в с т а н о в и в:

Підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч.3 ст.314 КПК України, судом не встановлено.
Всі учасники судового провадження висловили думку про можливість призначення судового розгляду, який провести у відкритому судовому засіданні.
В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання мотивоване тим, що під час досудового розслідування до обвинуваченого був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, за час перебування під вартою ризики не зменшились, а тому застосування до обвинуваченого жодного із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Захисник ОСОБА_6 заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, яке мотивоване зменшенням ризиків, які були підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою під час досудового розслідування.
Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав захисника.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, наголошує на тому, що під час розгляду клопотання та прийняття рішення, суд ураховує вимоги ст. 29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст. 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнають судового переслідування.

Підставами обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого він обвинувачуються, яке відносяться до категорії особливо тяжкого. Також суд ураховує, що обвинувачений перебуваючи на волі, може безперешкодно переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, суд, із врахуванням того, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, дійшов висновку про: доведеність існування ризиків, зазначених у клопотанні прокурора, та передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК переховування від суду, п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Так, згідно ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.
У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
Крім цього, у рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Отже, застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку суду, не є надмірним та таким, що принижує її гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою строком на 60 днів.
Відтак, суд приходить до сталого висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно до ст. 184 КПК, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.
Враховуючи те, що ОСОБА_7 обвинувачуються у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, суд вважає недоцільним визначати йому розмір застави.
З урахуванням зазначених підстав суд відмовляє у задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 615 КПК України п.10. Кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.
Будь-яких інших клопотань, не надійшло.
За таких обставин суд вважає підготовку до судового розгляду закінченою.
Керуючись ст.ст. 314, 315, 316, 331, 350 КПК України, суд, -

Постановив :

Призначити кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 обвинуваченого за ч. 2 ст. 111 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції на 05.05.2022 року на 12 год. 45 хв. в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Проведення судового засідання, яке відбудеться 05.05.2022 року о 12:45 годині по кримінальному провадженню № 0000066 відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України, здійснити дистанційно у режимі відеоконференції між Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська - Гадяцьким районним судом Полтавської області, який знаходиться за адресою: вул. Лесі Українки, 6, м. Гадяч, Полтавська область, 37300 та Жовтневим районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, який знаходиться за адресою: вул. Невська, буд.3, м. Кривий Ріг Дніпропетровська область, 50029.

Зобов`язати уповноважених службових осіб Гадяцького районного суду Полтавської області встановити особу прокурора ОСОБА_5 та зобов`язати уповноважених службових осіб Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області встановити особу захисника ОСОБА_6 , та перебувати до закінчення судового засідання поряд з ним.

ОСОБА_7 обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 03.07.2022 року, включно.

У задоволенні клопотання сторони захисту про обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді домашнього арешту - відмовити.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника, свідків.

Відповідно до ч.3 ст.23 КПК України сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення.
Ухвала, в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб.
Копію ухвали вручити учасникам процесу.

Головуючий: ОСОБА_8

Суддя Людмила СЛЮСАР

Суддя ОСОБА_9