УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , при секретарі ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Пролетарський, м. Ровеньки, Луганської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, є військовослужбовцем, на утримані має інваліда першої групи, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч.1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0002549 від 10.09.2022, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002549 від 10.09.2022 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні зазначено, що 10.09.2022 ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України, в той же день ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України, щодо вчинення злочину, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

Слідчий у своєму клопотанні вказує, що обґрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- показаннями підозрюваного ОСОБА_4 від 10.09.2022;

- показаннями свідка військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_8 від 10.09.2022, який показав обставини конфлікту між ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , виявлення трупу останнього;

- показаннями свідків працівників УПП у м. Києві ДПП ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 10.09.2022, які показали обставини прибуття за викликом, обстановки на місці події;

- протоколом огляду місця події від 10.09.2022, проведеним за адресою:
АДРЕСА_3 , у ході якого вилучено предмети схожі на пістолет «Beretta 92 FS» № НОМЕР_2 , калібру 9 мм,

12 патронів калібру 9х19 мм, стріляну гільзу калібру 9х19 мм, деформовану кулю та інші речові докази, а також труп ОСОБА_9 ;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10.09.2022, згідно з яким ОСОБА_12 затримано цього ж дня о 01 год 05 хв на місці вчинення злочину
- висновком КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» від 10.09.2022 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, згідно з яким на момент огляду 10.09.2022 о 03 год 40 хв ОСОБА_4 перебував у стані алкогольного сп`яніння (1,53 ‰);

- речовими доказами, а саме предметами схожими на пістолет «Beretta 92 FS» № НОМЕР_2 , калібру 9 мм, 12 патронів калібру 9х19 мм, стріляну гільзу калібру 9х19 мм, деформовану кулю та інші;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Крім того в клопотанні вказано про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Таким чином, на думку слідчого зазначені ризики є суттєвими і їм неможливо запобігти у разі застосування до ОСОБА_4 будь-яких інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням від вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити, з підстав в ньому наведених та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави та зазначив, що підозрюваний ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

Захисник заперечував щодо клопотання та просив відмовити в його задоволенні, зазначивши, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 є необґрунтованим, також вказав, що стороною обвинувачення не доведено ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 та не надано доводів, чому саме більш м`який запобіжний захід, не здатний запобігти заявленим в клопотанні ризикам. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням певних обов`язків, встановлених ч.5 ст. 194 КПК України та долучив додаткові документи.

Підозрюваний підтримав позицію захисника, просив не обирати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою

Заслухавши позицію учасників судового розгляду, перевіривши наявні у розпорядженні матеріали кримінального провадження, слідча суддя приходить до таких висновків.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Слідча суддя досліджує такі обставини:

1.Чи може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою (ч. 1 ст. 183 КПК України) та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст.177 КПК України).

2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий.

3.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4.Обставини згідно ст.178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).

5.Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання про запобіжний захід (ст. 194 КПК України).

Запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до конкретно визначених категорій осіб (ч. 2 ст. 183 КПК України).

Слідча суддя оцінює матеріали клопотання та доводи сторін лише на предмет можливості застосування такого запобіжного заходу відповідно до формальних вимог статті 183 КПК України. Для цього, зокрема, необхідно встановити факт вручення підозри та, відповідно, встановлення чи спростування факту набуття ним процесуального статусу підозрюваного.

Особа набуває статусу підозрюваного у випадку 1) повідомлення їй про підозру або 2) якщо особа була затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або 3) якщо щодо неї складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Сторона обвинувачення зазначає, що 10.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру.

З урахуванням наданого слідчій судді тексту повідомлення про підозру, слідча суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було складено з дотриманням вимог, визначених статтею 277 КПК України.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 було належно повідомлено про підозру, а тому він має статус підозрюваного у цьому провадженні у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. Оскільки санкція статі передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, відповідно, до нього може бути застосовано або обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Звертаючись до матеріалів клопотання, слідча суддя зазначає, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, детальний перелік яких знаходиться у клопотанні.

Слідча суддя зазначає, що інформація з доказів може вказувати на те, що ОСОБА_4 був причетний до дій, пов`язаних із вбивством, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

На цьому етапі не оцінюється конкретна кваліфікація злочину, але з урахуванням доказів, зазначених вище, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 міг вчинити зазначений злочин, що спростовує позицію захисту про необґрунтованість підозри.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про такі ризики: переховуватися від органів досудового розслідування і суду; перешкоджати провадженню іншим чином; знищити, сховати або спотворити речі, що мають істотне значення для кримінального провадження; впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

За злочин, який інкримінується особі, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, ця обставина сама по собі вже може бути причиною для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того останній перебуває в офіційному шлюбі, є військовослужбовцем, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання може вчинити дії, направлені на переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_4 може чинити тиск на свідків у такий спосіб перешкоджати кримінальному провадженню.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Також, суддя може оцінювати надані доводи щодо можливого знищення чи переховування речей, які мають значення для кримінального провадження, та вчинення аналогічного правопорушення, у зв`язку з чим, такі ризики також доведено.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідча суддя повинна встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідча суддя повинна всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оскільки слідчою суддею встановлено ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, впливу на свідків, знищення спотворення речей, вчинення нового кримінального правопорушення, наявність цих ризиків підтверджена достатніми доказами, слідча суддя вважає, що стосовно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Слідча суддя критично оцінює доводи адвоката щодо обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. Наявність вказаних вище ризиків стосовно підозрюваного, дій до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення йому про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким.

Доводи сторони захисту про необґрунтованість клопотання та відсутність ризиків спростовуються стадією кримінального провадження, в якому досудове розслідування не закінчено, свідки не були допитані безпосередньо судом, у зв`язку з чим наявна потреба у застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою.

Інші доводи сторони захисти будуть перевірятися в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

Слідча суддя зазначає, що ОСОБА_4 має відповідні соціальні зв`язки, проте вони беззаперечно не можуть бути єдиною підставою для того, щоб зобов`язати його перебувати під дією більш м`яких запобіжних заходів, які не пов`язані із триманням під вартою, оскільки такі запобіжні заходи не дозволять забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків та не зможуть запобігти ризикам, встановленим судом. Тому, слідча суддя, оцінюючи обставини у сукупності, приходить до висновку про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя вважає, що з урахуванням обставин повідомленої підозри у вчиненні злочину проти життя особи, у відповідності до п.1, ч. 4 ст. 183 КПК України не визначати розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_4 .

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 176, 177, 183, 193 КПК України, слідча суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, терміном до 08 листопада 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1