Справа № 274/3756/22 Провадження № 1-кс/0274/911/22
УХВАЛА
04.08.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В :
Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, у якому просить накласти арешт із забороною користування та розпорядження на зазначене в клопотанні майно а саме: на на теніску синього кольору із плямами бурого кольору в області грудей та правого плеча.
В обґрунтування клопотання слідча вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2022 близько 19 год. 50 хв. група осіб, знаходячись поблизу магазину "Жменя", що по вул. Європейській в м. Бердичеві, ігноруючи загальноприйняті правила поведінки, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, спричинили тілесні ушкодження ОСОБА_5 , який на даний момент знаходиться на стаціонарному лікуванні.
03.08.2022 в порядку ст.208 КПК України старшим слідчим СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області було складено протокол затримання, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.296 КК України затримав ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Старший слідчий СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області на підставі ч.3 ст.208 КПК України, із дотриманням вимог ч.7 ст.223 і ст.236 КПК України, у присутності понятих, провів особистий обшук затриманого ОСОБА_6 під час якого було вилучено: теніску синього кольору із плямами бурого кольору в області грудей та правого плеча, яку поміщено до паперового пакету, упакованого згідно правил пакування речових доказів та вилучено до Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області.
Таким чином, вказані речі можуть бути використані як доказ факту чи обстан, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст.167-168 КПК України вилучене вказане вище майно являється речовим доказом.
Враховуючи, що вищевказане майно, а саме: теніску синього кольору із плямами бурого кольору в області грудей та правого плеча, являється речовим доказом, так як за допомогою тим об`єктам які були виявлені на тенісці, необхідно провести ряд судових експертиз, крім того, є підстави вважати, що вказане майно може бути відчужене третіми особами, щопризведе до знищення речових доказів.
Для перевірки вищевказаних обставин необхідним являється проведення ряду слідчих дій, а також проведення повноцінного досудового розслідування під час якого необхідно встановити об`єктивну істину у даному кримінальному провадженні шляхом проведення неупередженого досудового розслідування та зібранні доказів з точки зору їх допустимості, достатності, достовірності і належності.
Відсутність заборони на користування та розпорядження майном на яке планується накласти арешт не зможе забезпечити запобігання ризиками втрати речових доказів, враховуючи викладене, слідча просить задовольнити клопотання.
ІІ. Процедура та позиція учасників справи
В судове засідання учасники провадження не зв`явилися. Слідчий просив розглянути клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити.
Власник майна не повідомлявся про розгляд клопотання слідчого, згідно ч.2 ст.172 КПК України.
На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.
ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки
Судом досліджено матеріали, долучені до клопотання: витяг з ЄРДР сформований станом на 03.08.2022, копію постанови про визнання реречових доказів та передачу на зберігання від 03.08.2022, копію протоколу затримання особи, підозрюваної у вчинення злочину від 03.08.2022.
Проаналізувавши клопотання про арешт майна та додатки до нього, суд приходить до висновку, що слідчим у даній справі доведена необхідність накладення арешту у виді тимчасового позбавлення прав на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення його збереження як речових доказів у даному кримінальному провадженні, з метою запобігання їх можливої передачі, відчуження, або знищення, та потреби досудового розслідування виправдовують застосування арешту на це майно.
Вказана форма арешту майна не є надмірно обтяжливою для його власника - є розумною та співмірною обставинам можливого кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.
Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для особи, якої він стосується, не вбачається.
Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.
З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, є безпосереднім об`єктом кримінально-протиправних дій, існують достатні підстави вважати, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.
Керуючись ст. ст. 170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 - задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме: на теніску синього кольору із плямами бурого кольору в області грудей та правого плеча.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором, оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА