Єдиний унікальний номер 205/6660/22
У Х В А Л А
про обрання запобіжного заходу

10 жовтня 2022 року м. Дніпро
Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001014 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 8 жовтня 2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Андріяшівка Романського району Сумської області, українця, громадянина України, маючого повну загальну середню освіту, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України
ВСТАНОВИВ:
Клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001014 від 8 жовтня 2022 року, надійшло до суду 10 жовтня 2022 року.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 7 жовтня 2022 року приблизно о 22-40 годині, ( більш точний час в ході досудового розслідування встановити не надалося можливим) , ОСОБА_8 реалізовуючи злочинний умисел спрямований на вбивство раніше знайомого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийшов за місцем проживання останнього в АДРЕСА_3 , достовірно знаючи, що за вказаною адресою знаходиться ОСОБА_9 . Перебуваючи на подвір`ї зазначеної садової ділянки ОСОБА_5 знайшов дерев`яну палицю, яку він визначив знаряддям вчинення злочину, взяв її до рук та зайшов до будинку , де виявив всередині ОСОБА_9 . Перебуваючи у будинку ОСОБА_5 , розпочав конфлікт з потерпілим. Після чого діючи умисно, тримаючи в руках дерев`яну палицю, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_9 , та усвідомлюючи та свідомо бажаючи настання невідворотного наслідку у вигляді смерті людини на ґрунті неприязних відносин, умисно наніс множинні удари палицею в область голови, зокрема обличчя потерпілого, при цьому спрямовуючи удари по життєво важливим органам та прикладаючи значну силу для досягнення мети. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_9 помер на місці.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_5 які виразились в умисному противоправному заподіянні смерті іншій людині кваліфікуються за ч. 1 ст. 115 КК України тоб то умисне вбивство.

8 жовтня 2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

8 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Копія клопотання та додані до нього матеріали вручені підозрюваному 8 жовтня 2022 року о 16-10 годині.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 08.10.2022 року; протоколом огляду трупу від 08.10.2022 року; протоколом допиту свідків ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , речовими доказами.

Вказані здобуті під час досудового розслідування докази є вагомими та свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливості знищити та сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень адже ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, отже з метою уникнення відповідальності може вчинити спроби переховування від слідства та суду. ОСОБА_5 постійного місця проживання не має, тобто може змінювати місце проживання на власний розсуд, родини не має, дітей на утриманні не має, не має постійного офіційного місця роботи, тобто відсутні соціальні важелі впливу, що зможуть утримати підозрюваного за місцем мешкання, та утримати від ухилення від кримінальної відповідальності за вчинене кримінально-протиправне діяння.
З огляду на зазначені у клопотанні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та наявні обставини кримінального провадження, слідчий просив обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
В судовому засіданні прокурор підтримала заявлене клопотання, просила його задовольнити, надавши обґрунтування необхідності його задоволення аналогічні тим, що викладені в клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні поклав вирішення зазначеного питання на розсуд суду, але просив обрати йому більш м`який запобіжний захід.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на наявність обставин, які свідчать про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту. Пояснювала, що у її підзахисного слабке здоров`я, у зв`язку з чим він не може перебувати під вартою, але ніяких медичних документів надати суду не може.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухав прокурора, підозрюваного, захисника, дійшов наступного.
Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0001014 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 жовтня 2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
8 жовтня 2022 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.. 208 КПК України.
8 жовтня 2022 року, ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 115 ч.1 КК України.
Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині його обґрунтування, свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.
При цьому вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності, а з точки зору допустимості прийти до висновку, що підозрювана особа могла вчинити кримінальне правопорушення за викладених обставин.
Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.
Таким чином, слід визнати підозру щодо ОСОБА_5 обґрунтованою та достатньою для того, щоб прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України, а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про обрання певного виду запобіжного заходу для підозрюваного ОСОБА_5 .
Разом з тим, за положеннями ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.
Згідно з ч.1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд встановлює, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні .
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, підозрюваної у вчинені злочину, за який Законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При вирішенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України,за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.
Слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, зареєстрований у АДРЕСА_1 , проживає АДРЕСА_2 , тобто може змінювати місце проживання на власний розсуд, міцних соціальних зв`язків не має, неповнолітніх дітей на утриманні не має, офіційне місце роботи відсутнє, отже з метою уникнення відповідальності може вчинити спроби переховування від слідства та суду, оскільки відсутні соціальні важелі впливу, що зможуть утримати підозрюваного за місцем мешкання та від вчинення дій, передбачених ст. 177 КПК України.
Вказане свідчить про наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України а саме вчинення іншого кримінального правопорушення, переховування від суду та вплив на свідків. Суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст.177 КПК України.
Враховуючи викладене, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинувачених, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, суд вважає, що оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише зазначає, що причетність ОСОБА_5 до скоєння кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.
Відповідно до вимог ст. 197 ч.1 КПК України, строк тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Запобіжний захід тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає не лише особі підозрюваного, а й характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого він підозрюється, та виключає можливість перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню його від суду.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , враховуючи підстави та обставини передбачені ст. 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину , вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Таким чином, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного вбивства, слідчий суддя вважає за можливе не визначати розмір застави.
На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_17 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_18 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001014 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 8 жовтня 2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч. 1 КК України - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 115 ч.1 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Дніпропетровська установа виконання покарань № 4» УДПтСУ в Дніпропетровській області строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою обчислювати з 08 жовтня 2022 року, тобто з моменту затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України.

Строк дії ухвали спливає 6 грудня 2022 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя