УХВАЛА
11 липня 2022 року
м. Київ
справа № 761/3082/20
провадження № 51-1672ск22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на ухвалу Київського апеляційного суду від

07 грудня 2021 року щодо останнього,
встановив:
Як убачається з наявних у Суду матеріалів провадження, 09 червня 2022 року захисник ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року щодо ОСОБА_5 , у змісті якої містилося клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження указаної ухвали апеляційного суду.
В обґрунтування причин для поновлення процесуального строку захисник посилався на введення з 24 лютого 2022 року на території України правового режиму воєнного стану, стверджував про те, що внаслідок травми обох рук і голови перебував на лікуванні з 11 травня 2022 року, а також зазначав, що копію оскарженої ухвали Київського апеляційного суду отримав 25 травня 2022 року.
Ухвалою Верховного Суду від 14 червня 2022 року захиснику відмовлено

в поновленні строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від

07 грудня 2021 року щодо засудженого ОСОБА_5
02 липня 2022 року захисник повторно звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року, до якої долучив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зазначеного судового рішення.
Клопотання про поновлення процесуального строку захисник обґрунтовує тим, що за наслідком перегляду вироку Шевченківського районного суду м. Києва від 21 квітня 2021 року судом апеляційної інстанції 07 грудня 2021 року оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали, а при оголошенні повного тексту 13 грудня 2022 року ні захисник ні засуджений присутні не були. Зокрема стверджує, що копію повного тексту ухвали Київського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року розраховував отримати в межах тримісячного строку на касаційне оскарження, однак ні він ні засуджений її не отримували. Зазначає, що у нього не було можливості ознайомитися з повним текстом оскарженого рішення апеляційного суду з тих підстав, що канцелярія Шевченківського районного суду м. Києва тривалий час не працювала у зв`язку з введенням в Україні

24 лютого 2022 року воєнного стану, а ознайомитись з повним текстом на веб-сайті Єдиного державного реєстру судових рішень не було змоги у зв`язку з тим, що доступ до цього реєстру тривалий час був заблокований. Захисник посилається на те, що копію повного тексту указаного рішення отримав лише 25 травня 2022 року у відповідь на подане 16 травня 2022 року звернення до суду першої інстанції.
Крім того, як на підставу для поновлення процесуального строку захисник посилається на перебування його сина на стаціонарному лікуванні у період з 20 по 27 червня 2022 року.
Перевіривши касаційну скаргу та додане до неї клопотання про поновлення строку, колегія суддів не знайшла підстав для його поновлення, та вважає, що касаційна скарга підлягає поверненню на підставі п. 3 ч. 2 ст. 429 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 вказаного Кодексу касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк

з дня вручення йому копії судового рішення.
Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність

і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.
Це правило надає особі, яка має право на касаційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати касаційну скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.
За приписами п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.
Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
За сталою практикою Верховного Суду, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
Також суд звертає увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).
При вирішенні питання про поновлення строку на касаційне оскарження Суд виходить із того, що визначений процесуальним законом тримісячний строк для подання касаційної скарги є досить тривалим і достатнім для реалізації права на касаційне оскарження судових рішень. При цьому особа, яка бажає подати касаційну скаргу має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на касаційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.
Оскаржена ухвала Київського апеляційного суду постановлена 07 грудня 2021 року за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на вирок Шевченківського районного суду м. Києва від 21 квітня 2021 року щодо ОСОБА_5 . Вказане судове рішення апеляційного суду в касаційному порядку оскаржене захисником 02 липня 2022 року, що підтверджується відомостями на конверті, а також ідентифікатором поштового відправлення 523), тобто більше ніж через 3 місяці після спливу тримісячного строку з дня постановлення ухвали апеляційним судом.
Ознайомлення захисником з повним текстом оскарженої ухвали апеляційного суду лише 25 травня 2022 року колегією суддів касаційного суду не може бути визнано поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, з огляду на приписи ч. 2 ст. 426 КПК, а також правову позицію Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладену в постанові від 27 травня 2019 року (справа №461/1434/18). Крім того, при проголошенні вступної та резолютивної частини оскарженої ухвали апеляційного суду захисник був присутній, а отже про дату оголошення повного тексту також був обізнаним, проте у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження не йдеться про те, що він в розумні інтервали часу вживав заходів, щоб отримати повний текст судового рішення в межах строку на касаційне оскарження. Більш того, з клопотанням про видачу копії судових рішень захисник звернувся лише 16 травня 2022 року, а саме більше ніж через 5 місяців з дня оголошення рішення апеляційним судом. Твердження захисника про те, що канцелярія Шевченківського районного суду м. Києва через введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану тривалий час не працювала, є голослівним та нічим не підтвердженим, тому колегією суддів до уваги не береться.
Що стосується тверджень касатора про перебування його сина на стаціонарному лікуванні у період з 20 по 27 червня 2022 року, то така обставина не може вважатися підставою для поновлення процесуального строку, оскільки виникла поза межами тримісячного строку на звернення до суду касаційної інстанції.
З огляду на викладене, Верховний Суд доходить висновку, що у клопотанні відсутні переконливі доводи щодо наявності поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року, а тому воно не підлягає задоволенню.
За таких обставин, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК, Суд вважає, що касаційну скаргу слід повернути захиснику ОСОБА_4 , оскільки вона подана після закінчення строку касаційного оскарження, та суд касаційної інстанції за його клопотанням не знайшов підстав для поновлення такого строку.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Відмовити захиснику ОСОБА_4 в поновленні строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 07 грудня 2021 року щодо засудженого ОСОБА_5 .
Касаційну скаргу з усіма доданими до неї матеріалами повернути захиснику ОСОБА_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3