Справа № 357/7059/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2022 року слідчий cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001348 від 13.08.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.272 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

21.09.2022 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області звернувся власник майна ОСОБА_3 з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17.08.2022, в частині накладення арешту на пластмасову ємність об`ємом 7 500 л, металеву бочку сірого кольору об`ємом 3000 л, заправочну станцію з надписом «ТНК» 5 ДП Weyne Dresser EINBECK, Germany та зобов`язати дізнавача, який здійснює досудове розслідування, повернути зазначене майно.

В обґрунтування клопотання зазначає, що з дня вилучення вказаного майна минуло близько місяця, протягом якого органом досудового розслідування проводились необхідні слідчі дії, вилучались зразки для проведення експертиз та проводились безпосередньо експертизи, з огляду на що вважає, що на даний час відпала потреба в забороні використання майна, оскільки проведені необхідні огляди та обшуки і відсутня необхідність в подальшому утриманні їх на майданчику тимчасового збереження.

В судовому засіданні власник майна ОСОБА_5 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував та зауважив, що наразі триває досудове розслідування, зазначене майно є безпосередніми предметами вчинення злочину, скасування арешту майна суперечитиме інтересам досудового розслідування.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна, з огляду на таке.

Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17.08.2022 клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна задоволено частково.

Накладено арешт на автомобіль марки «Volkswagen Crafter», білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 є ОСОБА_6 , який було виявлено та вилучено в ході огляду за правилами обшуку 13.08.2022. Арештом визначено заборону відчуження вказаного майна для власника ОСОБА_6 , користувача ОСОБА_7 та інших осіб. Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження, дозволено користування та розпорядження зазначеним майном.

Накладено арешт на пластмасову ємність об`ємом 1000 л з написом «з під соляри», паливний генератор синього кольору SKD-10EB «EnerSol», пластикову ємність об`ємом 1000 л, всередині якої наявна рідина об`ємом близько 1000 л з запахом дизельного палива, насос (помпа) жовтого кольору «Forte» FP20c, два шланги, металеву бочку сірого кольору, об`ємом 3000 л, заправочну станцію з надписом «ТНК» 5 ДП Weyne Dresser EINBECK, Germany, резервуар синього кольору об`ємом 7500 л, оббитий профільним листом, які було виявлено та вилучено в ході огляду за правилами обшуку 13.08.2022. Арештом визначено заборону відчуження, знищення, перетворення вказаного майна для користувача ОСОБА_7 та інших осіб. Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження, дозволено користування та розпорядження зазначеним майном.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді, метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході огляду 13.08.2022, є проведення необхідних судових експертиз із майном, а також запобігання подальшого використання та розпорядження майном з боку його власників та інших третіх осіб, які заявлять право вимоги на нього, зокрема відчуження, зміни, спотворення, знищення рухомого майна, яке є речового доказом у кримінальному провадженні, а саме знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За змістом ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Пунктом 13 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» встановлено, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: визнання доводів особи, яка не була присутня при прийнятті рішення про накладення грошового стягнення, щодо безпідставності застосування такого заходу обґрунтованими. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення оскарженню не підлягає; надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, враховуючи, що вказане майно є безпосереднім знаряддям вчинення злочину, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна, оскільки доводи власника майна спростовуються матеріалами кримінального провадження, обмеження права власності на це майно є розумним і співмірним, подальше застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження є доцільним та на даній стадії досудового розслідування виправдовує подальше втручання держави у право на мирне володіння заявником належним йому майном з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речового доказу.

Можливості окремого оскарження ухвали суду щодо скасування арешту майна, які прийняті в порядку ст. 174 КПК України, кримінальний процесуальний закон не передбачає.

Керуючись ст. ст. 124, 170, 174 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001348 від 13.08.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.272 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_8