КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №133/2022/21
Провадження №1-кс/133/397/22
У Х В А Л А
20.06.22

Слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 від 27.05.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту, в якому просив накласти арешт на нерухоме майна, яке зареєстроване на праві приватної власності за підозрюваним ОСОБА_4 , (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцем с. Щаслива Липовецького району Вінницької області, жителем АДРЕСА_1 , шляхом заборони вчиняти будь-які дії пов`язанні з його відчуженням на користь третіх осіб (дарування, продаж, переоформлення, т.і.), а саме на: - 53/100 частки домоволодіння з двох житлових будинків з прибудовами, господарськими будівлі та спорудами (які складаються з коридорів 1-1, 1-5, санвузлів 1-2, 1-6, кімнат 1-3, 1-7,1-8, 1-9, кухні 1-4, котельної 1-10, тамбуру I,) загальною площею 126,4 кв.м., в тому числі житловою 79,0 кв.м., в житловому будинку з прибудовами літ. «А», погрібу літ. «п/А2» за адресою: АДРЕСА_2 ; - земельну ділянку з кадастровим номером: :02:033:0122 площею 0,0577 га; - квартиру загальною площею 90.6 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 .
В обґрунтування клопотання вказав, що ОСОБА_4 , будучи фізичною особою підприємцем, перебуваючи у трудових відносинах на підставі договорів із найманими працівниками, які сприяють йому у здійсненні підприємницької діяльності, вчиняючи по відношенню до них організаційно-розпорядчі повноваження (право ставити перед ними певні завдання, визначати розмір заробітної плати, розпорядок робочого дня, застосовувати дисциплінарні стягнення тощо), тобто, будучи в силу ст. 18 КК України службовою особою, вчинив службове підроблення.
21.06.2017 між ФОП ОСОБА_4 та Глуховецькою селищною радою укладено Договір підряду № 20-06 про виконання робіт по об`єкту: «Реконструкції споруд очистки господарчо-побутових стічних вод з влаштуванням нової споруди біологічної очистки продуктивністю 250 м3/добу та з реконструкцією існуючої недобудованої будівлі в адміністративну будівлю в смт. Глухівці Козятинського району Вінницької області» на суму 10000000,00 грн. Після укладення договору у ФОП ОСОБА_4 виник умисел на заволодіння бюджетними коштами, виділеними на проведення вказаної реконструкції споруд.
Для реалізації свого злочинного умислу, ФОП ОСОБА_4 розробив план, згідно з яким він буде вносити до актів виконаних будівельних робіт, форми КБ-2в у розділ «Поточна ціна одиниці виміру, грн.» завідомо неправдиві відомості про фактичну вартість будівельних матеріалів, які будуть застосовуватись під час будівництва. У подальшому після проведення оплати за виконані будівельні роботи та надходження на його розрахунковий рахунок, ФОП ОСОБА_4 різницю між фактичною вартістю будівельних матеріалів та штучно ним завищеною, яку зазначав у актах виконаних будівельних робіт, він буде забирати собі, тим самим фактично незаконно їх привласнювати.
У подальшому на виконання умов вищезазначеного Договору підряду ОСОБА_4 складено та підписано офіційні документи та завірено їх печаткою: - 06.11.2017 Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт на суму 1175642 грн.; - 15.11.2017 Акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт на суму 1369328 грн.; - 17.04.2018 Акт № 3 приймання виконаних будівельних робіт на суму 976617 грн.; - 31.10.2018 Акт № 5 приймання виконаних будівельних робіт на суму 600000 грн. При цьому у вказані акти останнім внесено завідомо неправдиві відомості щодо вартості витрачених будівельних матеріалів.
На підставі вказаних вище підроблених офіційних документів, Глуховецькою селищною радою Вінницької області з реєстраційного рахунку № 2652, відкритого в ГУ ДКСУ у Вінницькій області, МФО 802015, перераховано на рахунок ФОП ОСОБА_4 № НОМЕР_2 відкритий у ПАТ «ПУМБ», МФО 334851: - грошові кошти в сумі 569328,00 грн., відповідно до платіжного доручення № 9 від 15.11.2017; - грошові кошти в сумі 822949,40 грн., відповідно до платіжного доручення № 2 від 06.11.2017; - грошові кошти в сумі 800000,00 грн., відповідно до платіжного доручення № 4 від 15.11.2017; - грошові кошти в сумі 976917,00 грн., відповідно до платіжного доручення № 1 від 17.04.2018; - грошові кошти в сумі 352692,60 грн., відповідно до платіжного доручення № 1 від 17.08.2017.
Згідно з висновком експерта № 160/04/05-22 від 30.05.2022 за результатами проведення судової економічної експертизи, розмір матеріальних збитків у сумі 505721,92 грн. (п`ятсот п`ять тисяч сімсот двадцять одна грн., 92 коп.), нанесених Державі в особі Глуховецької селищної ради Вінницької області фізичною особою підприємцем ОСОБА_4 під час виконання підрядного договору №20-06 від 21.06.2017, з врахуванням висновків судової товарознавчої експертизи, нормативно та документально підтверджуються. В розрізі актів виконаних робіт: - згідно з Актом № 1 від 06.11.2017 року форма № КБ-2в - 50580,84 грн.; - згідно з Актом № 2 від 15.11.2017 року форма № КБ-2в 281756,81 грн.; - згідно з Актом № 3 від 17.03.2018 року форма № КБ-2в 199882,76 грн.; - згідно з Актом № 5 від 31.10.2018 року форма № КБ-2в (-) 26498,49 грн.
Тобто, ФОП ОСОБА_4 у період з листопада 2017 року по жовтень 2018 року, виконуючи умови Договору підряду № 20-06 про виконання робіт по об`єкту: «Реконструкції споруд очистки господарчо-побутових стічних вод з влаштуванням нової споруди біологічної очистки продуктивністю 250 м3/добу та з реконструкцією існуючої недобудованої будівлі в адміністративну будівлю в смт Глухівці Козятинського району Вінницької області», шляхом відображення недостовірних відомостей з приводу понесених ним витрат на товарно-матеріальні цінності у описаних вище Актах приймання виконаних будівельних робіт, умисного завищив їх ціни, чим спричинив збитків Глуховецькій селищній раді Козятинського району Вінницької області на загальну суму 505721,92 грн., що у відповідності до примітки до статті 364 КК України вважається заподіянням тяжких наслідків, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян станом на час вчинення злочину.
13.06.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України.
Відповідно до отриманої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за підозрюваним ОСОБА_4 на праві приватної власності рахується наступне нерухоме майно: - домоволодіння з двох житлових будинків з прибудовами, господарськими будівлі та спорудами загальною площею 277.5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 , з розміром частки 53/100; - земельна ділянка з кадастровим номером: :02:033:0122 площею 0.0577 га; - квартира загальною площею 90.6 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 .
Накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 шляхом заборони його відчуження (дарування, продажі, переоформлення на користь третіх осіб), на думку слідчого, буде відповідати меті та цілі забезпечення можливого заявлення цивільного позову та шкоди, завданої протиправними діями останнього, а також можливого виконання вироку в майбутньому.
З метою недопущення відчуження чи переоформлення нерухомого майна належного на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_4 на користь третіх осіб, слідчий просить клопотання про арешт майна розглядати без повідомлення підозрюваного ОСОБА_4 , в зв`язку з тим, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У судове засідання старший слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просить клопотання задовольнити.
Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України ОСОБА_4 не викликався в судове засідання для розгляду клопотання.
Враховуючи ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення з огляду на таке.
Слідчим суддею встановлено що, у провадженні відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000014 від 27.05.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи фізичною особою підприємцем, перебуваючи у трудових відносинах на підставі договорів із найманими працівниками, які сприяють йому у здійсненні підприємницької діяльності, вчиняючи по відношенню до них організаційно-розпорядчі повноваження (право ставити перед ними певні завдання, визначати розмір заробітної плати, розпорядок робочого дня, застосовувати дисциплінарні стягнення тощо), тобто, будучи в силу ст. 18 КК України службовою особою, вчинив службове підроблення.
13.06.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України.
Своїми умисними діями ОСОБА_4 завдав Глуховецькій селищній раді Козятинського району Вінницької області збитків на суму 505721,92 грн., що у відповідності до примітки до статті 185 КК України вважається заподіянням шкоди в великих розмірах, зокрема на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинні враховуватися: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Клопотання слідчого про арешт майна мотивовано необхідністю досягнення мети, яка полягає у відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення у майбутньому, а також можливого виконання вироку в майбутньому.
Однак вказане клопотання про накладення арешту на майно не містить обґрунтування щодо співмірності майна, яке належить арештувати, з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Законодавцем визначено, що для накладення арешту з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), необхідною умовою є наявність обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.
Разом із цим, долучені до клопотання слідчого матеріали не містять цивільного позову, заявленого до ОСОБА_4 .
Що ж до посилань слідчого на необхідність накладення арешту з метою можливого виконання вироку в майбутньому, слід зауважити, що санкції ч. 4 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України не передбачають конфіскації майна як виду покарання.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку, що у клопотанні старшого слідчого не доведено наявності правових підстав для прийняття рішення про накладення арешту на майно, а тому воно задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 174 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014 від 27.05.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191 та ч. 2 ст. 366 КК України, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення до Вінницького апеляційного суду.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1