Дата документу 31.03.2022 Справа № 554/2145/22
Провадження № 1-кс/554/3127/2022
УХВАЛА
Іменем України

31 березня 2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання слідчого СВ ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000168, зареєстрованого в ЄРДР 28.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого про арешт майна, погоджене прокурором, у якому прохали накласти арешт на сокиру із нашаруванням фарби та РБК (речовини бурого кольору); мобільний телефон в корпусі чорного кольору; розкладний ніж з червоною ручкою та слідами РБК (речовини бурого кольору); виріз господарської сумки із слідами РБК (речовини бурого кольору); виріз простирадла із слідами РБК (речовини бурого кольору); виріз наволочки із слідами РБК (речовини бурого кольору), і заборонити будь-яким способом користуватися.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду клопотання про розгляд справи без його участі.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що 28.03.2022, о 17:32, до ЧЧ СПД № 1 відділу поліції № 2 Полтавського РУП надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 спричинив ножове поранення своєму синові ОСОБА_5 , 2017 р.н. При виїзді СОГ за вказаною адресою виявлено труп ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із колото-різаними пораненнями шиї. Поряд знаходився труп його батька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 214 КПК України відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.03.2022 року за № 0000168 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України.

28.03.2022 під час огляду місця події квартири АДРЕСА_2 виявлено та вилучено сокиру із нашаруванням фарби та РБК (речовини бурого кольору), яка належить ОСОБА_8 , жителю АДРЕСА_3 ; мобільний телефон в корпусі чорного кольору, який належав ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; розкладний ніж з червоною ручкою та слідами РБК (речовини бурого кольору), який належав ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; виріз господарської сумки із слідами РБК (речовини бурого кольору); виріз простирадла із слідами РБК (речовини бурого кольору); виріз наволочки із слідами РБК (речовини бурого кольору).

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучені сокира, мобільний телефон в корпусі чорного кольору, розкладний ніж є майном, яке є доказом злочину у вказаному кримінальному провадженні, оскільки вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та можуть слугувати доказом обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

Проте вирізи з різних речей із слідами РБК не є майном відповідно до ЦК України, а тому на вказані предмети неможливо накласти арешт.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на сокиру із нашаруванням фарби та РБК (речовини бурого кольору); мобільний телефон в корпусі чорного кольору; розкладний ніж з червоною ручкою та слідами РБК (речовини бурого кольору з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Місцем зберігання майна визначити СВ ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1