Справа №:755/2741/22
Провадження №: 1-кп/755/862/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" квітня 2022 р.Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Києві в залі суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000037 від 10.03.2022 року за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, документованої паспортом громадянина України за формою ID-картки НОМЕР_1 , виданим органом 8032 від 13.09.2021 року, проте вказала, що з 2009 року є громадянкою Російської Федерації, уродженки Краснодарського краю, Павловського району, станиці Новолеушківська Російської Федерації, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , працюючої до затримання віце-президентом громадської організації «Центр правової підтримки спецслужб України», перебуваючої у цивільному шлюбі, з вищою освітою, раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України,

за участю учасників провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

З прокуратури Автономної Республіки Крим та міста Севастополя надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000037 від 10.03.2022 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.111 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111 КК України до судового розгляду, оскільки дотримано норм кримінального процесуального законодавства та підстав для його повернення прокурору або його закриття не встановлено. Заявив клопотання про здійснення судового розгляду у закритому судовому засіданні у зв`язку із нерозголошенням наявних у матеріалах кримінального провадження відомостей, які будуть досліджуватися судом, які містять таємницю, що охороняється законом.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_5 не заперечував проти призначення обвинувального акта до судового розгляду, також наполягав на розгляді обвинувального акта у закритому судовому засіданні.

Обвинувачена ОСОБА_3 заперечила проти призначення обвинувального акта до судового розгляду у зв`язку із незгодою із змістом обвинувачення, викладеним у обвинувальному акті. Після роз`яснення права на колегіальний розгляд обвинувального акта відносно неї, відповідних клопотань не заявила.

Заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором також дотримані вимоги КПК України та підстав для його повернення прокурору не встановлено.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги кримінально-процесуального законодавства. В обвинувальному акті зазначено виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення відповідно до вимог п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, яким суд на даному етапі розгляду даного кримінального провадження позбавлений можливості надати оцінку, а тому підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві, не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні, відповідно до положень ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України, судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 27 КПК України, слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд, крім іншого, розглядає клопотання учасників судового провадження про здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

Оскільки прокурором у підготовчому заявлено клопотання про здійснення судового розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 у закритому судовому засіданні з метою нерозголошення таємниці, що охороняється законом, про що не заперечувала і сторона захисту, суд вважає необхідним судовий розгляд здійснювати у закритому судовому засіданні суддею одноособово за участю прокурора, захисника, обвинуваченої та свідків.

Крім того, прокурор у судовому засіданні заявив клопотання щодо обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, визначених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки перебуваючи на свободі, будучи обізнаною з санкцією статті, яка їй інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також приймаючи до уваги, що обвинувачена може продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона обвинувачується та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Сторона захисту та обвинувачена у підготовчому судовому засіданні заперечили проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурором не доведено наявність обґрунтованих ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України. Захисник зазначив, що в клопотанні прокурора відсутнє посилання на матеріали кримінального провадження, а також не доведено, що жоден інший запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи те, що з 08.03.2022 року по 18.03.2022 року відносно неї проводились слідчі дії, де вона безпосередньо була присутня та не здійснювала будь-яких дій щодо переховування від органу досудового розслідування, та лише після чого вона була затримана. Вказав, що обвинувачена має постійне місце проживання, повнолітніх дітей та перебуває у цивільному шлюбі та просив обрати відносно останньої запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Розглядаючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що це звернення вмотивовано наявністю у справі передумов визначених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України в їх системному зв`язку.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У цій ситуації у вказаному кримінальному провадженні було висунуто обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

На цей час обвинувачена та свідки у даному кримінальному провадженні не допитані.

Докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту, у цей період, не досліджені.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_3 суд враховує наступне.

Відповідно до обвинувального акту встановлено такі відомості: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, документована паспортом громадянина України за формою ID-картки НОМЕР_1 , виданого органом 8032 від 13.09.2021 року, проте вказала, що з 2009 року є громадянкою Російської Федерації, уродженка Краснодарського краю, Павловського району, станиці Новолеушківська Російської Федерації, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаюча до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , працююча до затримання віце-президентом громадської організації «Центр правової підтримки спецслужб України», перебуваюча у цивільному шлюбі, з вищою освітою, раніше не судима.

Обвинувачена ОСОБА_3 на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи її віку та статусу, є раніше не судимою особою.

Так суд враховує, що ОСОБА_3 висунуто обвинувачення за ч. 1 ст. 111 КК України, тобто у скоєнні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років.

Заслухавши учасників судового провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у разі визнання її винною у вчинені кримінального правопорушення, а також на конкретні обставини кримінального провадження, її особу, те, що хоча вона раніше не судима, обвинувачується у вчиненні державної зради у вигляді надання іноземній державі, іноземній організації або їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, враховуючи військову агресію російської федерації проти України, у зв`язку із чим на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан та враховуючи наявність у обвинуваченої за її словами громадянства країни агресора, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, може призвести до спроб обвинуваченої переховуватися від органів досудового розслідування та суду, у зв`язку із чим клопотання сторони захисту щодо обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою не підлягає задоволення із вищенаведених підстав.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи наведене, суд на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Частиною 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченій розмір застави, а також покласти на обвинувачену обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

При цьому, враховуючи тяжкість злочину, обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан особи, її соціальні зв`язки, суд враховує наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які вказують на те, що є велика ймовірність того, що обвинувачена може переховуватись від суду, вважає за належне призначити заставу у розмірі відповідно ч. 5 ст. 182 КПК України, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі, який становить 2500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 202 500 гривень 00 копійок, яка в достатній мірі гарантує виконання обвинуваченою ОСОБА_3 покладених на неї обов`язків.

Окрім цього, обираючи відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на неї обов`язки: прибувати до суду із встановленою періодичністю; не відлучатися із м. Києва без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання обвинуваченого під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 314-316, 376 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000037 від 10.03.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України призначити до судового розгляду на 14 годину 00 хвилин 25 квітня 2022 року, у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд здійснювати у закритому судовому засіданні одноособово.

У судове засідання викликати сторін кримінального провадження.

Клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_5 , та обвинуваченої ОСОБА_3 про обрання обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання - залишити без задоволення.

Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 11.06.2022 року включно.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 2500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6 202 500 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як обвинуваченими, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок ТУДСАУ у місті Києві (одержувач ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089).

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до суду за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

- прибувати до суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати при наявності на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 15.04.2022 року о 14 год. 30 хв.

Суддя