Справа № 132/1894/22
Ухвала
Іменем України
18.08.2022р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка Вінницької області клопотання заступника начальника СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000219 від 10 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 звернувся до суду із вказаним клопотанням.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 09.08.2022р. о 20:47 год. до ЧЧ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 15.03.2022р. невідома особа таємно, шляхом вільного доступу під час дії воєнного стану, вчинила крадіжку мобільного телефону марки «Nokia», чим спричинила матеріальну шкоду на суму 850 гривень. Виїздом СОГ на місце події встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 . 16.08.2022р. ОСОБА_6 добровільно видала заступнику начальника СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, який вона викрала 15.03.2022р. у ОСОБА_5 . В подальшому вказаний телефон оглянуто за участі потерпілого в ході чого встановлено його ІМЕІ НОМЕР_1 . Після огляду потерпілий ОСОБА_5 повідомив, що впізнав вказаний телефон за зовнішнім виглядом та ІМЕІ номером. В подальшому вказаний мобільний телефон було упаковано до спеціалізованого пакету НПУ №7356153, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та передано до камери зберігання речових доказів ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. Вищезазначений мобільний телефон є предметом кримінально-протиправних дій, зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Враховуючи вищевикладене, з метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, звернувшись до суду із заявами про розгляд поданого клопотання без їх участі, просили його задовольнити з підстав наведених в ньому.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею достеменно встановлено, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000219 від 10 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Як вбачається із протоколу огляду, складеного 16 серпня 2022 року заступником начальника СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , у громадянки ОСОБА_6 був вилучений мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, з ІМЕІ НОМЕР_1 , який відповідно до постанови заступника начальника СВ відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 16 серпня 2022 року визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні та поміщений на зберігання до камери зберігання речових доказів відділення поліції № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області.

Згідно частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 статті 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 статті 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на майно, з метою його збереження.

Слідчим суддею враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності та наслідки арешту майна для власника майна, а також те, що у разі ненакладення арешту на майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що можуть настати негативні наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні слідчого є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000219 від 10.08.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене згідно протоколу огляду, складеного 16 серпня 2022 року заступником начальника СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , та яке відповідно до постанови заступника начальника СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 16 серпня 2022 року, визнано речовим доказом в даному кримінальному провадженні, а саме на мобільний телефон марки «Nokia» чорного кольору, з ІМЕІ НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000219 від 10.08.2022 року.

Відповідно до частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя