Справа № 296/3044/22
У Х В А Л А
Іменем України

10 червня 2022 рокум. Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ГУНП в Хмельницькій області про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира з клопотанням про скасування арешту майна звернулось ГУНП в Хмельницькій області, в особі начальника полковника поліції ОСОБА_2 .

Слідчий суддя дослідивши матеріали скарги вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав.

Приписами ч.1 ст.174 КПК України визначено, зокрема, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Враховуючи положення закону, до початку розгляду клопотання слідчий суддя повинен переконатися, що подане воно саме особою, яка має таке право.

Між тим, вбачається, що встановити особу, яка подала клопотання, неможливо, оскільки воно подане не в письмовому, а в електронному вигляді, до того ж не містить особистого підпису особи, що його подала.

Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи. Зокрема, клопотання, подане в електронному вигляді, має відповідати вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Відповідно до ст.ст. 5, 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа (інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа) може використовуватися електронний підпис. Створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису.

Також згідно зі ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електроні довірчі послуги».

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи ( його представника ).

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа ( ч. ч. 1 - 2 ст. 6 зазначеного Закону ). Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України " Про електронний цифровий підпис ".

Згідно із ст. 1 Закону України « Про електронний цифровий підпис », електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З огляду на викладене, подане клопотання не підписано заявником належним чином, а тому слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його повернення особі, яка його подала.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174,395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ГУНП в Хмельницькій області, про скасування арешту майна, - повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не перешкоджає особі повторно звернутися з клопотанням до слідчого судді.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1