Справа № 645/7485/21
Провадження № 1-кс/645/1801/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 листопада 2021 р. місто Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисників підозрюваної - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого слідчої групи - слідчих СУ ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене старшим групи прокурорів - прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю обласної прокуратури ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001188 від 02.10.2020 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, з вищою освітою, раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,-

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні Слідчим відділом Відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області (далі - СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області) у групі зі слідчими СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001188 від 02.10.2020 за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_12 та ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 302 КК України та ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_4 та ОСОБА_19 за ч. 3 ст. 301 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на початку весни 2020 року у м. Харкові ОСОБА_9 створив та очолив організовану групу для незаконного утримання місць розпусти, виготовлення та розповсюдження зображень порнографічного характеру. До складу вказаної групи ОСОБА_9 залучив своїх знайомих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_13 та ОСОБА_12 .
Згідно з планом злочинної діяльності ОСОБА_9 підшукав та орендував приміщення, яке разом з ОСОБА_10 облаштував технікою необхідною для виготовлення порнографічних зображень, а саме: комп`ютерами, веб-камерами, освітлювальними приладами. ОСОБА_11 займалася підшукуванням та підбором осіб жіночої статі, які мали б безпосередньо виготовляти зображення порнографічного характеру, ОСОБА_13 виконувала функції адміністратора, а ОСОБА_12 повинен був забезпечити безперебійну трансляцію зображень порнографічного характеру в мережі Інтернет.

Упродовж 2020 2021 років члени організованої групи залучили до злочинної діяльності ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_4 та ОСОБА_19 , які надали свою добровільну згоду на виготовлення та розповсюдження зображень порнографічного характеру, вчиненого за попередньою змовою в групі з останніми.

Місця розпусти - «порно-студії» створені ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
ОСОБА_11 , ОСОБА_13 та ОСОБА_12 з весни 2020 року по середину грудня 2021 року знаходилися за адресою: АДРЕСА_3 ; з середини грудня 2020 року по кінець березня 2021 року за адресою: АДРЕСА_4 ; з середини грудня 2020 року по квітень 2021 року за адресою: АДРЕСА_5 .

27.07.2021 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, згідно зі змістом клопотання, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, перелік яких доданий до клопотання.
Звернення із клопотанням слідчий обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, та інших підозрюваних у цьому провадженні, які ще не були допитані у судовому засіданні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Адвокат ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання та просила відмовити в його задоволенні, посилаючись на те, що строк досудового розслідування кримінального провадження сплинув, у зв`язку з чим підстав для обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 немає. В обгрунтування заперечень зазначила, що 13.10.2021 року було здійснено відкриття матеріалів кримінального провадження підозрюваній ОСОБА_4 , після чого остання ознайомилася з ними в повному обсязі. Тобто досудове розслідування було завершено. В подальшому прокурором було винесено постанову про відновлення кримінального провадження, що не передбачено нормами КПК України. Також зазначила, що сторона захисту не погоджується з ухвалою слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 18.11.2021 року про продовження строку досудового розслідування до 20.12.2021 року, та оскаржує її в апеляційному порядку.

Адвокат ОСОБА_6 також заперечував проти задоволення клопотання, підтримав думку захисника ОСОБА_5 , а також наголосив, що підозра є необгрунтованою, оскільки сформульоване органом досудового розслідування повідомлення про підозру не містить даних про наявність ознак злочину, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, за якою кваліфіковані дії ОСОБА_4 .. Крім того, у матеріалах провадження не має жодних підтверджень, на які посилається слідчий в своєму клопотанні. Посилання на те, що ОСОБА_4 може впливати на свідків є неспроможними, оскільки в матеріалах справи відсутні протоколи допитів свідків, а лише залегендованої особи. Доказів того, що підозрювана може впливати на свідків до суду не надано. Посилання на ризик можливості переховуватись від слідства та суду спростовується наступними обставинами. 13.10.2021 на підставі доручення прокурора, підозрюваній ОСОБА_4 було відкрито матеріали досудового розслідування. В той же день, вона ознайомилася із матеріалами досудового розслідування в повному обсязі. 10.11.2021 до СУ ГУНП в Харківській області були запрошені всі підозрювані для отримання обвинувального акту. Однак з невідомих причин, слідчий не запросив до приміщення ОСОБА_4 , пояснюючи це відсутністю необхідності її перебування, адже вручення обвинувального акту було перенесено. ОСОБА_4 одразу ж написала заяву про повідомлення дати та часу отримання обвинувального акту, який подала до канцелярії СУ ГУНП в Харківській області. Постанову про відновлення досудового розслідування було надруковано 15.11.2021. З цього є незрозумілим для чого саме слідчий викликав підозрювану ОСОБА_4 , адже вона сама зверталася до слідчого для отримання обвинувального акту. Долучення рапорту оперативного співробітника, про те, що двері квартири йому не відчинили не може бути доказом належного повідомлення, адже на підставі ст. 135 К ПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи. Крім того, ОСОБА_4 після повідомленої підозри від 27.07.2021, з`явилася за першою вимогою до слідчого для дачі свідчень, а після цього неодноразово прибувала за першою вимогою слідчого. Окрім цього ОСОБА_4 має стійкі соціальні зв`язки.
Підозрювана ОСОБА_4 підтримала думку адвоката, заперечувала проти задоволення клопотання,

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Слідчим відділом ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області у групі зі слідчими СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001188 від 02.10.2020 за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_12 та ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 301, ч. 2 ст. 302 КК України та ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_4 та ОСОБА_19 за ч. 3 ст. 301 КК України.

27.07.2021 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.

Вказаний злочин, відповідно до положень ст. 12 КК України, є тяжким.

За результатами дослідження матеріалів клопотання та з урахуванням думки учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним зазначити наступне.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Так, однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час судового розгляду кримінального провадження.
Звертаючись до матеріалів клопотання, слідчий суддя зазначає, що обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_4 підтверджується: рапортами співробітників УБЗПТЛ ГУНП в Харківській області, щодо причетності до розповсюдження зображень порнографічного характеру, за попередньою змовою групою осіб; протоколами про результати контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 16.12.2020, 16.12.2020, 18.01.2021, 18.01.2021, 25.01.2021, 01.02.2021; висновком судово-мистецтвознавчої експертизи № 2555/21 від 23.02.2021, згідно з яким на оптичних носіях зафіксована відео інформація, яка за своїм змістом має порнографічний характер; протоколами про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, спостереження за місцем, аудіо контроль особи.

При цьому стороною захисту до матеріалів справи не додано доказів, що можуть спростувати обґрунтованість підозри.
Таким чином, надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.
Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, та впливу на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, з наступних підстав.

Прокурор зазначив, про те, що ризик переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду існує, оскільки ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у зв`язку із чим вона може спробувати переховуватися від органу досудового розслідування та у подальшому суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, на даний час встановлюються інші епізоди її злочинної діяльності та спільники. Крім того, остання в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження викликалася слідчим до СУ ГУНП в Харківській області, проте 10.11.2021, 12.11.2021 та 15.11.2021 не з`явилася, причини неявки не повідомила, у зв`язку з чим 15.11.2021 підозрювану ОСОБА_4 оголошено у розшук.

В розумінні Кримінального кодексу України злочин, інкримінований ОСОБА_4 , відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.
Хоча підозрювана ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації в м. Харкові, на думку слідчого судді, ймовірність переховування значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що їй загрожує в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що вона може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на її можливу причетність до зазначеного злочину.
Тому, з урахуванням усіх обставин, суспільної небезпеки злочину, тяжкості вчиненого злочину, суворості покарання, що загрожує підозрюваній, ризик переховування ОСОБА_4 існує.
Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому провадженні та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, які ще не були допитані у судовому засіданні, слід зазначити наступне.
Прокурор наголосив, що у разі не обрання даної міри запобіжного заходу підозрювана може мати можливість незаконно вплинути на останніх з метою зміни їх свідчень, наданих на стадії досудового розслідування, із врахуванням того, що підозрювана, у зв`язку із тяжкістю злочину, який їй інкримінується, може здійснювати вплив на інших підозрюваних та свідків, з метою схилити їх до зміни наданих ними раніше свідчень.
Слідчий суддя враховує те, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на інших підозрюваних та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від обвинувачених та свідків та дослідження їх судом. Так, ризик здійснення впливу ОСОБА_4 на інших підозрюваних та свідків у цьому кримінальному провадженні існує та підозрювана у даному кримінальному провадженні може здійснювати вплив на них з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування, змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.
Ризик щодо вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає необґрунтованим, оскільки твердження про можливість вчинити інший злочин без надання вагомого і достатнього підтвердження цього є неприпустимим і суперечить презумпції невинуватості.
При вирішенні питання щодо можливості застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує вимоги ст. 29 Конституції України, ст. 9 Загальної Декларації прав людини, ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст. 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 цієї статті (тобто, наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч. 1 цієї статті (тобто, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладання яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження, існування яких доведено в ході розгляду вказаного клопотання, не свідчать, що менш суворий запобіжний захід, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
В світлі конкретних обставин цього кримінального провадження інші, більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання спроможний забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу достатності для даного етапу досудового розслідування стримуючих приписів.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , у зв`язку з відсутністю в клопотанні належного обґрунтування стороною обвинувачення обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, який є найбільш суворим видом із п`яти видів запобіжних заходів, визначених у ст. 176 КПК України.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає необхідним обрати щодо підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001188 від 02.10.2020 року, а саме до 20 грудня 2021 року включно.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 194, 196, 206, 372 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:
1) прибувати до слідчого, прокурора і суду за першою вимогою;

2) не відлучатись з населеного пункту в якому вона проживає, а саме в м. Харкові, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Встановити строк дії даної ухвали до 20 грудня 2021 року включно.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі не виконання покладених обов`язків, до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю обласної прокуратури ОСОБА_20 .

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1