Справа № 404/7459/21
Номер провадження 1-кс/404/3027/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2021 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0002387 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Знам`янка, смт. Знам`янка Друга, Кіровоградської області, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, без утриманців, з середньою освітою, без визначеного місця реєстрації, тимчасово проживаючого в АДРЕСА_1 (більш точної адреси не вказав)

згідно ухвали Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01.03.2021 року за ч.2 ст.185, ч.2 ст.186, ч.3 ст.185 КК України застосовані примусові заходи медичного характеру;

- 31.08.2021 року до Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області подано клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру за ч.1 ст.185, ч.3 ст.185 КК України,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , якому 29 жовтня 2021 року вручено повідомлення про підозру у тому, що він наприкінці вересня 2021 року в квартирі АДРЕСА_2 , в стані алкогольного сп`яніння умисно наніс удар кулаком в обличчя ОСОБА_7 , після чого ножем умисно наніс один удар в ліву частину шиї ОСОБА_8 , тобто в життєво важливий орган людини, внаслідок чого спричинив потерпілому тілесні ушкодження згідно висновку судово-медичної експертизи №1161 від 28.10.2021 року у вигляді: рани передньої-лівої поверхні шиї з пересіченням під`язиково-щитоподібної зв`язки із проникненням в порожнину гортані, переломів дистальної третини правого великого рога під`язикової кістки та верхнього правого рога щитопобіного хряща в ділянці основи. Від одержаних тілесних ушкоджень ОСОБА_7 помер.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, просять відмовити у застосуванні запобіжного заходу та направити підозрюваного на примусове лікування до медичного закладу.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає вимогам ст.184 КПК України, та практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи огляду місця події, допиту свідків, впізнання, результат дактилоскопічної експертизи у сукупності містить достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115 КК України.

У перші дні, тобто на початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин не можна дати остаточну оцінку належності, допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини з`ясовує суд, за критерієм «поза розумного сумніву», тому твердження сторони захисту про оспорювання кваліфікації дій підозрюваного, не є предметом дослідження в цьому провадженні. При вирішенні поданого клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконав слідчий з прокурором.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України).

Злочин, в якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: умисним, особливо тяжким, підшуканим знаряддям для нанесення тілесних ушкоджень, вчинений в стані алкогольного сп`яніння. Об`єктом посягання є найвищі соціальні цінності: недоторканість життя та здоров`я людини, від яких настали непоправні наслідки, - смерть потерпілого.

У даному випадку наявні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

При застосуванні ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Враховані доводи прокурора, що після подій в яких підозрюється ОСОБА_6 , останній не рятував життя потерпілого, залишив місце події та активно перешкоджав встановленню дійсних обставин. Це підтверджено показами свідків, тобто намагався умисно приховати злочин та знищити сліди кримінального правопорушення. ОСОБА_6 не має постійного місця реєстраційного обліку, змінює тимчасові місця проживання, тобто зможе переховуватись від слідства та суду. Відсутність постійного місця проживання ускладнить проведення досудового розслідування та унеможливить виклик підозрюваного до слідчого, прокурора, суду.

Підозрюваний приховав знаряддя злочину і переховувався, тобто здатен перешкоджати досудовому розслідуванню. Значно підвищується ступінь суспільної небезпеки підозрюваного, оскільки останній визнаний винним в умисному вчиненні суспільно небезпечного діяння, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відстоювання підозрюваним власної правової позиції та суворість можливого покарання, є вагомою підставою для продовження перешкоджання у встановленні чи перекручуванні визначальних обставин у справі, знищенню слідів злочину, незаконного впливу на очевидців, свідків. У разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному є ризиком переховування його від слідства та суду, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження. Оголошення ОСОБА_6 у міждержавний розшук, порушить розумні строки вирішення справи по суті.

Агресивна поведінка підозрюваного, позбавлення життя потерпілого, нездатність вирішувати конфлікти мирним шляхом, є асоціальною, небезпечною поведінкою, тобто ризиком продовження вчинення злочину, або вчинення нового злочину. Обізнаність про місце проживання свідків/очевидців, представника потерпілого є приводом для незаконного впливу на учасників кримінального провадження.

Суперечка між потерпілим не виправдовує дій, в яких підозрюють ОСОБА_6 , тому менш суворі види запобіжних заходів не здатні забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру в злочині, який спричинив загибель людини, у зв`язку із цим за правилами п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави не визначається.

Відповідно до ст. 209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_6 буде вважатись час проголошення цієї ухвали, тобто з 12-20 год. 10.11.2021 року.

Строк тримання під вартою не може перевищувати строку досудового розслідування.

29.10.2021 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру, а тому саме з цього часу починається відлік строку досудового розслідування. Тримання під вартою може бути застосовано до 29.12.2021 року.

Прокурор правильно послався на ч. 2 ст. 503 КПК України, оскільки під час розгляду клопотання про тримання під вартою матеріали цього досудового розслідування не містять належних доказів якими встановлюються підстави для здійснення кримінального провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру.

Представники сторони обвинувачення не винесли постанову про здійснення кримінального провадження щодо застосування примусових заходів медичного характеру, тому виключається застосування спеціальних видів запобіжних заходів передбачених ст. 508 КПК України. Такий вид спеціального запобіжного заходу застосовується до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби. ( ч. 2 ст. 508 КПК України)

Висновки лікарів психіатрів та ухвали суду виносились по іншим провадженням за попередні періоди, тому не є належним доказом розладу психічної діяльності підозрюваного у теперішній час. За таких умов передчасним стане застосування спеціального виду запобіжного заходу в виді поміщення підозрюваного до психіатричного закладу.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 183, 193-197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосувати запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на п`ятдесят днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 обчислювати з 12 години 20 хвилин, 10 листопада 2021 року.

Строк дії застосованого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, закінчується о 12 години 20 хвилин, 29 грудня 2021 року.

Розмір застави не визначається.

Часткове задоволення клопотання полягає у визначенні меншої кількості днів запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1