Справа № 206/5300/21
Провадження № 1-кс/206/515/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2021 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову про закриття кримінального провадження,

ВСТАНОВИВ
До Самарського районного суду міста Дніпропетровська надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову дізавача ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження № 0000003, відомості про яке внесені до ЄРДР 04.02.2015. Скарга обґрунтована тим, що підставою для прийняття такого процесуального рішення дізнавачем зазначено, що ніби-то за результатами перевірки за фактом шахрайства, встановлена відсутність в діянні невстановленої особи складу кримінального правопорушення. В той же час, викладені у постанові висновки жодним чином не підтверджуються і мають виключно формальний характер без належного обґрунтування підстав для закриття кримінального провадження. Постанова є протиправною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню з огляду на те, що дізнавач не вчинив всіх необхідних дій для встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення відносно потерпілої, однак, під час винесення постанови, дізнавачем цього не було враховано. Протягом усього строку досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженню дізнавач, нехтуючи вимогами ст.ст. 2, 9, 25, 40-1, 91, 92 КПК України, належним чином не перевірив всіх обставин цього кримінального провадження, не прийняв необхідних процесуальних рішень та не здійснив необхідних процесуальних дій. Дізнавач в оскаржуваній постанові не обґрунтував та не зазначив на підставі яких саме проведених слідчих та процесуальних дій було прийнято рішення про закриття кримінального провадження, таким чином дізнавачем не було проведено всіх необхідних слідчих дій на встановлення наявності чи відсутності кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. Підстава для закриття кримінального провадження, а саме відсутність складу кримінального правопорушення, не знаходить свого підтвердження, є необ`єктивною та необґрунтованою. Висновки щодо оцінки доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування мають бути викладені в постанові про закриття кримінального провадження, однак дізнавач в оскаржуваній постанові обмежився лише загальним викладенням його позиції, не навівши висновки щодо оцінки доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а також належних аргументів для закриття цього кримінального провадження. Окрім цього, стан досудового розслідування не в повній мірі став предметом контролю при проведені такого розслідування, оскільки постанова не відповідає нормам КПК України. Враховуючи вищевикладене, адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 просив скасувати постанову дізнавача ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 19.05.2021 про закриття кримінального провадження № 0000003, відомості про яке внесено до ЄРДР 04.02.2015 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України
Представник заявника-адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав, просив задовольнити.
Прокурор Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 скаргу підтримав та зазначив, що постанова про закриття кримінального провадження підлягає скасуванню.
Вислухавши пояснення та доводи представника заявника ОСОБА_3 та прокурора ОСОБА_4 , дослідивши зміст скарги з додатками та матеріалами кримінального провадження № 0000003, мотиви, якими представник заявника обґрунтовує свою скаргу, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 1 ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Так, слідчий суддя звертає увагу, що постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами провадження, зокрема в ній мають бути викладені всі підстави, які виключають провадження і обумовлюють його закриття, що є однією із гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження, як цього вимагає КПК України.
Однак, з вищевказаної постанови про закриття кримінального провадження слідує, що досудове розслідування взагалі не проведено, мотиви, які стали підставою для закриття кримінального провадження, відсутні. В свою чергу дізнавач мав всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, тому що лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Усебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи; а по-друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Частиною 6 ст. 22 КПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 п. 4 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справах є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дізнавач ОСОБА_6 під час досудового розслідування, в порушення ст. 2 КПК України, не вжив жодних заходів щодо повного і неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя, з метою здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, вважає, що скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову дізнавача від 19.05.2021 про закриття кримінального провадження № 0000003, відомості про яке внесено до ЄРДР 04.02.2015 - підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 22, 24, 26, 303-307, 369-376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ
Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову про закриття кримінального провадження№ 0000003 - задовольнити.
Постанову дізнавача СД ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 19.05.2021 про закриття кримінального провадження № 0000003, відомості про яке внесені до ЄРДР 04.02.2015 за ч. 1 ст. 190 КК України скасувати, та матеріали кримінального провадження № 0000003 за ч. 1 ст. 190 КК України повернути в СД ВП № 4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області для проведення досудового розслідування.
Відповідно до ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1