Справа №705/1678/18
1-кп/705/692/22
У Х В А Л А

21.01.2022 м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Умань кримінальне провадження № 0000084, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.03.2016 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000084 від 05.03.2016 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Ухвалою судді за вказаними матеріалами кримінального провадження було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважає, що наданий суду обвинувальний акт складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, внесення подання для визначення підсудності немає.

У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду покладався на думку суду. Разом з тим, підтримав, раніше подане ним клопотання про необхідність повернення вказаного обвинувального акту для дооформлення через невідповідність, на його думку, вимогам ст.291 КПК України, пояснивши, що у обвинувальному акті стороною обвинувачення вказано потерпілою ОСОБА_6 , яка не перебуває у родинних стосунках із потерпілим ОСОБА_7 , який загинув під час дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце за участю його підзахисного, обвинуваченого у цій справі ОСОБА_4 . Залучення в якості потерпілої сторонньої вказаної особи вважає порушенням вимог ч. 6 ст. 55 КПК України. Крім того, зазначив, що доданий до обвинувального акту реєстр матеріалів досудового розслідування не містить усіх необхідних відомостей, передбачених ст.109 КПК України, щодо проведених процесуальних дій, що також свідчить про невідповідність обвинувального акту, а тому є доцільним його повернення обвинувального акту для усунення вказаних ним недоліків.

Також захисник обвинуваченого підтримав подану ним раніше в порядку ч.2 ст.303 КПК України скаргу на дії слідчого під час проведення досудового розслідування, оскільки вважає, що під час проведення огляду місця події, огляду транспортних засобів, слідчого експерименту та оформлення їх результатів за участю його підзахисного були допущені суттєві порушення, а письмові докази щодо цих слідчих дій містять помилки і недоліки, що є підтвердженням їх неналежності та недопустимості.

Просив врахувати зазначені ним недоліки під час прийняття рішення про призначення судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні подані його захисником клопотання про повернення обвинувального акту для дооформлення та скаргу на дії слідчого підтримав.

Прокурор у підготовчому засіданні вважала клопотання захисника про необхідність повернення обвинувального акту для дооформлення не підлягає задоволенню оскільки вказані захисником обставини не свідчать про порушення вимог ст. 291 КПК України, а потребують перевірки під час судового розгляду. Крім того, заперечувала проти поданої скарги на дії слідчого оскільки питання щодо неналежності та недопустимості наявних у матеріалах кримінального провадження доказів не може вирішуватись у підготовчому засіданні без їх дослідження судом під час судового розгляду.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду з наступних підстав.

Справа підсудна Уманському міськрайонному суду Черкаської області.

Суд враховує, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Отже, за результатом вивчення обвинувального акту та доданих до нього матеріалів судом встановлено, що обвинувальний акт містить лише посилання на певні матеріали провадження, зокрема й щодо наявності потерпілого, без розкриття їх конкретного змісту, що прямо не заборонено нормами КПК України та не суперечить загальним засадам кримінального провадження, крім того, до суду зазначені матеріали провадження не надавались, тому на цій стадії провадження суд позбавлений можливості та не наділений повноваженнями щодо перевірки відповідності даних матеріалів, у тому числі й щодо належності потерпілого.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Крім того, згідно ч. 6 ст. 55 КПК України, якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.

У частині 1 ст. 3 КПК України чітко визначено значення терміну «близькі родичі та члени сім`ї», зокрема, визначено, що до складу близьких родичів чи членів сім`ї входять чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Оскільки, як зазначено вище, у обвинувальному акті та доданому до нього реєстрі матеріалів досудового розслідування не може міститься інформація, у яких саме родинних стосунках перебуває залучена у якості потерпілої ОСОБА_6 із загиблим під час дорожньо-транспортної пригоди, вказана захисником підстава повернення обвинувального акту не є належною.

Крім того, приписами ч.4 ст. 291 КПК України передбачено, що до обвинувального акта додається, в тому числі реєстр матеріалів досудового розслідування, без будь-яких застережень щодо обов`язковості його змісту.

Оскільки в наданому до суду обвинувальному акті та додатках містяться передбачені нормами КПК України відомості, тому суд вважає, що прокурором були дотримані вимоги ст.291 КПК України.

Також суд не бере до уваги вимоги скарги захисника, оскільки останнім чітко не зазначено, які саме дії оскаржуються адвокатом, а також зауважує, що письмові матеріали кримінального провадження ще не приєднані до матеріалів справи та не досліджені в судовому засіданні, а вказані захисником у скарзі обставини потребують перевірки під час судового розгляду оскільки питання щодо належності та допустимості наявних у матеріалах кримінального провадження доказів може розглядатись після їх дослідження судом, у зв`язку з чим така скарга є передчасною і може бути розглянута в ході судового розгляду кримінального провадження.

Будь-яких інших відомостей та обставин, які можуть перешкоджати призначенню справи до судового розгляду стороною захисту до суду не надано.

За таких обставин, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, який на думку суду складений відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокурору не встановлено.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. З метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Враховуючи наведені вимоги діючого кримінально-процесуального законодавства України, суд зазначає, що під час підготовчого судового засідання будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду не заявлено.

Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 314-316, 369-372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, призначити до судового розгляду на 28 січня 2022 року на 11 годину 00 хвилин за адресою: вул. Кизила Андрія, 18 м. Умань Черкаської області.

Проведення судового розгляду кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у розгляді кримінального провадження, а саме прокурора, обвинуваченого, його захисника та потерпілого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1