Дата документу 30.12.2021
Провадження № 1-кс/334/2318/21
УХВАЛА

про розгляд скарги

30 грудня 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

за участю: заявниці ОСОБА_3 ,

встановив:

29 грудня 2021 року слідчому судді надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, в якій вона просить зобов`язати уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області невідкладно внести ознаки вчинення злочину в Єдиний реєстр досудових розслідувань на підставі поданого нею Повідомлення про ознаки вчинення злочину за статтею 355 КК України від 24.12.2021 та зареєстрованого за № Б-2935 від 24.12.2021; зобов`язати уповноважених осіб СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області розпочати досудове розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки вчинення злочину, передбаченого частиною другою статті 355 КК України відносно ОСОБА_4 - службової особи категорії В; зобов`язати уповноважених осіб слідчого управління ГУНП у Запорізькій області через 24 години з моменту внесення відомостей до ЄРДР надіслати заявнику витяг з ЄРДР.
В обґрунтування скарги зазначила, що 24.12.2021 нею до канцелярії Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області подане повідомлення про ознаки вчинення злочину за статтею 355 КК України в порядку статті 214 КПК України щодо державного виконавця Вознесенівського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) ОСОБА_4 , які полягали у тому, що 16.09.2021 державний виконавець ОСОБА_4 прийняла Постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, яка містить неправдиві відомості, оскільки ПФУ - це не УСЗН, пенсію ОСОБА_3 не отримує в УСЗН, соціальна допомога не є доходом, забороняється звернення стягнення на допомогу, яка не оподатковується та яку направила для виконання УСЗН Запорізької міської ради по Вознесенівському району м. Запоріжжя, чим примусила УСЗН Запорізької міської ради по Вознесенівському району м. Запоріжжя діяти всупереч статті 46 Конституції України. Злочин вчинений за попередньою змовою групою осіб із погрозами застосувати психологічного та фізичного насильства. Вказані відомості до ЄРДР внесені не було, про що свідчить відсутність у неї витягу з ЄРДР станом на 29.12.2021.
Заявниця ОСОБА_3 скаргу та обставини, якими вона обґрунтована, підтримала.
Слідчий Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином про дату, час і місце розгляду скарги. Їх неявка відповідно до частини третьої статті 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши пояснення заявниці, дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

24.12.2021 ОСОБА_3 подала до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області Повідомлення про ознаки вчинення злочину за статтею 355 КК України, в якій просила внести ознаки вчинення злочину в ЄРДР у строк 24 години; розпочати досудове розслідування у формі судового слідства за вчинення дій, які мають ознаки вчинення злочину, передбаченого частиною другою статті 355 КК України відносно ОСОБА_4 - службової особи категорії В; через 24 години з моменту внесення відомостей в ЄРДР надати особисто на руки заявнику витяг з ЄРДР. Вказане Повідомлення зареєстроване Запорізьким РУП ГУНП в Запорізькій області 24.12.2021 за № Б-2935.

У вказаному Повідомленні ОСОБА_3 зазначила, що 16.09.2021 у м. Запоріжжі, пр. Металургів, 6, державний виконавець Вознесенівського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) ОСОБА_4 прийняла Постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника. Вказана Постанова містить неправдиві відомості, оскільки ПФУ - це не УСЗН, пенсію ОСОБА_3 не отримує в УСЗН, соціальна допомога не є доходом, забороняється звернення стягнення на допомогу, яка не оподатковується. Також, Постанова, яка є офіційним документом, містить неправдиві відомості та адресована для виконання УСЗН Запорізької міської ради по Вознесенівському району м. Запоріжжя. Чим примусила УСЗН Запорізької міської ради по Вознесенівському району м. Запоріжжя діяти всупереч статті 46 Конституції України. Злочин вчинений за попередньою змовою групою осіб із погрозами застосувати психологічного та фізичного насильства.

Положеннями статті 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В офіційному тлумаченні частини 2 статті 55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина перша статті 1 КК України).

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частина перша статті 11 КК України).

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Відповідно до частин першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: (1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; (2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4 та 5 частини п`ятої статті 214 КПК України).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020 № 4-р(ІІ)/2020,, у пункті 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у своїй постанові від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 (провадження № 51-8007км18) наголосила, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені у статті 2 КПК України.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту повідомлення ОСОБА_3 про ознаки вчинення злочину за статтею 355 КК України вбачається, що вона стверджує про вчинення державним виконавцем Вознесенівського ВДВС у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) ОСОБА_4 злочину, передбаченого частиною другою статті 355 КК України, який полягає у примушуванні УСЗН Запорізької міської ради по Вознесенівському району м. Запоріжжя діяти всупереч статті 46 Конституції України під час виконання Постанови про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 16.09.2021, винесеної державним виконавцем.

Частиною другою статті 355 КК України передбачена кримінальна відповідальність за примушування до виконання чи невиконання цивільно-правових зобов`язань, вчинене повторно або за попередньою змовою групою осіб, або із погрозою вбивства чи заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, або поєднане з насильством, що не є небезпечним для життя і здоров`я, або з пошкодженням чи знищенням майна.

Основним безпосереднім об`єктом злочину є встановлений порядок виконання цивільно-правових зобов`язань, обов`язковим додатковим - психічна чи тілесна недоторканість, воля, здоров`я людини, право власності (залежно від конкретного змісту погрози, якою супроводжується примушування до виконання чи невиконання цивільно-правових зобов`язань).

Потерпілим від злочину є сторона цивільно-правового зобов`язання, а саме боржник.

З викладених ОСОБА_3 у Повідомленні обставин, а також пояснень, які вона надала у судовому засіданні, слідує, що Постанова про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 16.09.2021 винесена державним виконавцем ОСОБА_4 у зведеному виконавчому провадженні з виконання судових рішень про стягнення з неї на користь Концерну «МТМ» заборгованості в сумі 10 826,57 гривень.

Слідчий суддя зауважує, що стаття 355 КК України встановлює відповідальність за примушування до виконання чи невиконання лише цивільно-правових, а не будь-яких зобов`язань, обов`язок виконання яких встановлюється іншими нормами права.

Таким чином, примушування до виконання судового рішення виключає кримінальну відповідальність за статтею 355 КК України.

Також, при винесенні Постанови про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника від 16.09.2021 державний виконавець ОСОБА_4 діяла в межах повноважень, наданих їй статтями 68 - 70 Закону України «Про виконавче провадження».

Крім цього, стаття 73 Закону України «Про виконавче провадження» не містить заборони звернення стягнення на виплати боржнику у вигляді державної соціальної допомоги.

Таким чином, Повідомлення ОСОБА_3 від 24.12.2021 не містить жодних фактів, які б вказували на вчинення кримінальних протиправних дій державним виконавцем ОСОБА_4 , тим більше за попередньою змовою групою осіб, із погрозами застосування психологічного та фізичного насильства. В свою чергу це Повідомлення містить лише думку та твердження заявниці про вчинення вказаною особою злочину. Отже, подане 24.12.2021 до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 . Повідомлення не може вважатись заявою про вчинення кримінального правопорушення, а тому відсутні підстави для внесення відомостей за цим Повідомленням до ЄРДР.

Враховуючи, що скарга ОСОБА_3 містить виключно її власні міркування та припущення про вчинення злочину державним виконавцем ОСОБА_4 та не містить об`єктивних даних про вчинення останньою злочину, бездіяльність уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не суперечать вимогам статті 214 КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги, а відтак доходить до висновку, що скаргу ОСОБА_3 необхідно слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 306-307, 309, 372 КПК України,
постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складений 05 січня 2022 року.

Слідчий суддя: