УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 січня 2022 року
м. Київ
справа № 693/845/17
провадження № 51-349впс22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , обвинувачених за ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України (далі КК), з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК, за апеляційною скаргою прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 на вирок Маньківського районного суду Черкаської області від 18 листопада 2021 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Подання мотивовано тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаного кримінального провадження, оскільки з чотирьох суддів судової палати

з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду, трьом суддям, у тому числі і судді-доповідачу, задоволено заяви про самовідводи, а один суддя призначений як учасник колегії. При цьому в КП «Д-3» відсутня технічна можливість змінити статус судді з учасника колегії на суддю-доповідача без втручання в автоматизовану систему документообігу суду.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Перевіривши наведені у поданні доводи, вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів вважає, що подання Черкаського апеляційного суду не підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд

до іншого суду, якщо неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до положень частини 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з наявних у Суду матеріалів, до Черкаського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , з апеляційною скаргою прокурора на вирок Маньківського районного суду Черкаської області від 18 листопада 2021 року.

Відповідно до змісту подання, судова палата з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду складається з чотирьох суддів.
Ухвалами Черкаського апеляційного суду від 11 та 18 січня 2022 року задоволено заяви про самовідвід трьох суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду.
Таким чином, троє суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду з чотирьох не можуть брати участь у кримінальному проваджені щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
В ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» зазначено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді,

в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Згідно з вимогами пункту 2 розділу VII вищевказаного Положення, збори суддів вищих спеціалізованих судів, судів апеляційної та касаційної інстанцій визначають основний склад постійних колегій суддів, кожна в кількості трьох суддів, які мають спільні спеціалізації (спеціалізації постійної колеги). Для кожної постійної колегії суддів збори суддів відповідного суду визначають резервних суддів, із числа тих, що мають спеціалізацію постійної колегії. Кількість резервних суддів постійної колегії має забезпечити виключення випадків неможливості заміни судді в колегії.
Також, пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Вказані положення надають зборам суддів організаційні інструменти для підвищення оперативності та якості відправлення правосуддя шляхом запровадження спеціалізації та формування судових палат з урахуванням наявності достатньої кількості суддів та інших доречних факторів, однак не можуть тлумачитися як право зборів суддів визначити спеціалізацію чи склад палат у спосіб, який призведе до неможливості розгляду судом певної категорії справ.
Аналогічні роз`яснення надала Рада суддів України в ході засідання 11 червня 2021 року, зокрема, в суді, в якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли її застосування неможливе, автоматизований розподіл судових справ повинен здійснюватися між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації і можуть бути залучені до розгляду будь-якого провадження, яке відповідає предмету відання загального суду.
З урахуванням викладеного, враховуючи принципєдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом), колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для передачі матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , за апеляційною скаргою прокурора на вирок Маньківського районного суду Черкаської області від 18 листопада 2021 року, на розгляд іншого суду апеляційної інстанції, оскільки Черкаським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей по формуванню колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження, а тому подання слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 32, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , обвинувачених за ч. 3 ст. 368 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого, залишити без задоволення.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3