Комінтернівський районний суд м. Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/566/2021 Справа № 641/3131/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 січня 2022 року Комінтернівський районний суд м. Харкова, в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника обвинуваченого ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , секретаря ОСОБА_5 , при розгляді у закритому судовому засіданні кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0002099 від 05.11.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 187, ч. 2 ст. 152 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження, відомості про кримінальне правопорушення в якому внесені до ЄРДР за № 0002099 від 05.11.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 187, ч. 2 ст. 152 КК України.
Прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в обґрунтування клопотання посилався на те, що ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 11.12.2020 року, обвинуваченому застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України строком на 60 днів, який в подальшому продовжувався, у зв`язку з продовженням існування ризиків. Зазначив, що на даний час підстави застосувати більш м`який запобіжний захід відсутні, таким чином, враховуючи, що строк дії попередньої ували спливає, вивчивши особу обвинуваченого, спосіб його життя, соціальні зв`язки та інші дані щодо особи обвинуваченого ОСОБА_4 , прокурор вважав за необхідне продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого та обвинувачений ОСОБА_4 при розв`язанні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечували з підстав недоведеності прокурором ризиків, на які він посилається. Крім того, захисник посилався на фальсифікацію кримінального провадження та відсутність ознак вчинення кримінального правопорушення його підзахисним. Також захисник посилався на перевищення законних строків тримання під вартою, при цьому вказав, що обвинувачений ОСОБА_4 тримається під вартою з 11.12.2020 року тобто рік та два місяці, п`ять днів, що порушує розумний строк тримання під вартою у розумінні положень ст. 5 Право на свободу та особисту недоторканність Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст.ст. 9,14 Міжнародний пакт про громадські і політичні права та положення п. 2 ч. 2 ст. 197 КПК України, сукупний строк тримання під вартою обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати 12 місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів. Вважав, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, з урахуванням того, що всі розумні строки спливли, ризики відсутні, доказів сторона обвинувачення не надала винуватості його підзахисного, тому дії прокурора свідчать про психологічний тиск, на його думку, на обвинуваченого ОСОБА_4 з метою, аби він визнав свою провину. Крім того, захисник обвинуваченого вказав, на порушення строку подання клопотання про продовження строку тримання під вартою. Також посилався на практику ЄСПЛ. Також захисник посилався на недотримання прокурором вимог п.п. 1,2 ч. 3 ст. 184 КПК України. Крім того, посилаючись на вимоги п.п. 6,7 ч. 2 ст. 193 КПК України, просив викликати в судове засідання свідків - слідчих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , прокурора Харківської окружної прокуратури ОСОБА_8 , ст. оперуповноваженого ВКП Московського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_9 , дослідити докази у справі про підозру ОСОБА_10 . Таким чином, сторона захисту вважала можливим визначити розмір застави обвинуваченому.

Прокурор заперечував проти клопотання захисника щодо виклику свідків, оскільки особи, на яких зазначає сторона захисту є не свідками подій кримінального правопорушення.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.

Так, до обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 11.12.2020 року застосовувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, встановлених при застосуванні даного запобіжного заходу, який в подальшому продовжувався.

Згідно ч. 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, свідчать про підвищену суспільну небезпеку. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
З огляду на вищенаведене, суд враховує, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суду не надано, таким чином, на даний час не перестали існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були встановлені під час застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тому, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого в ході судового слідства, а також виконання процесуальних рішень у справі, суд вважає, доцільним продовжити строк тримання під вартою і приходить до висновку про необхідність продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою на 60 днів.

Заперечення сторони захисту щодо недоведеності ризиків, на які посилається прокурор при поданні клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд оцінює критично, оскільки ризики, на які посилається прокурор, розглянуті при постановленні судом попередніх ухвал про застосування та продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою та на даний час не змінились обставини, за яких виникли вказані ризики.
Крім того, твердження захисника щодо фальсифікації кримінального провадження та відсутність ознак вчинення кримінального правопорушення його підзахисним заявлено передчасно, з тих підстав, що на теперішній час суду не надано для долучення та дослідження письмових доказів стороною обвинувачення, оцінка яким надається в нарадчій кімнаті при ухваленні остаточного рішення по справі.

Надаючи оцінку твердженням захисника щодо перевищення строків тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Так, захисник посилається на вимоги положень п. 2 ч.3 ст. 197 КПК України, згідно яких, Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Проте, положення вказаної норми закони щодо сукупного строку тримання під вартою обвинуваченого, стосуються кримінальних проваджень, які знаходяться на стадії досудового розгляду.
При цьому, у рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Європейський суд з прав людини в справах «Летельє проти Франції», «І. А. проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Таким чином, судом заперечення сторони захисту в цій частині оцінюються критично з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали при розв`язанні клопотання прокурора щодо доцільності продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Заперечення захисника обвинуваченого щодо порушення прокурором процесуальних строків при поданні клопотання про продовження строку тримання під вартою судом оцінюються критично як такі, що на висновки суду при розгляді даного клопотання - не впливають.

Також захисник посилався на недотримання прокурором вимог п.п. 1,2 ч. 3 ст. 184 КПК України та, посилаючись на вимоги п.п. 6,7 ч. 2 ст. 193 КПК України, просив викликати в судове засідання свідків слідчих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , прокурора Харківської окружної прокуратури ОСОБА_8 , ст. оперуповноваженого ВКП Московського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_9 , дослідити докази у справі про підозру ОСОБА_10 .

Так, відповідно до п.п. 1,2 ч. 3 ст. 184 До клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів додаються, зокрема, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу.
Згідно п.п. 6,7 ч. 2 ст. 193 ЦПК України, суд, до якого прибув або доставлений обвинувачений для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, зобов`язаний роз`яснити його права: досліджувати речові докази, документи, показання, на які посилається прокурор, та надавати речі, документи, показання інших осіб на спростування доводів прокурора; заявляти клопотання про виклик і допит свідків, показання яких можуть мати значення для вирішення питань цього розгляду.
Проте, враховуючи, що норми Закону, на які посилається захисник застосовуються до кримінальних проваджень, що перебувають на досудовому розслідуванні, тому вказане заперечення, судом оцінюється критично.
Разом з тим, виклик свідків та дослідження будь-яких доказів, суд має вирішувати при розв`язанні клопотання прокурора, слідчого щодо застосування запобіжного заходу, тоді як в даному випадку, предметом розгляду є клопотання про продовження строку запобіжного заходу, у зв`язку з чим клопотання сторони захисту щодо виклику свідків та дослідження доказів задоволенню не підлягає.
З приводу думки сторони захисту щодо можливості застосувати запобіжний захід у виді застави, суд враховує положення ч. 4 ст. 183 КПК України, згідно якої суд має право не визначати розмір застави, тому суд не вбачає підстав для застосування розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 199,376, 392 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_2 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів в Держаній установі «Харківський слідчий ізолятор», тобто до 16 березня 2022 року.

Копію ухвали направити для виконання.

Ухвала щодо продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про виклик свідків та дослідження доказів відмовити.
Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя- ОСОБА_1