печерський районний суд міста києва
Справа № 757/538/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 січня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру (в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України),
установив:
Адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 в порядку пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на повідомлення про підозру від 13.10.2021 р. у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, посилаючись на те, що повідомлення про підозру не містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливості причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, оскільки не містять будь-яких доказів, що ОСОБА_5 протягом 2017-2018 років притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, як на території Київської області, так і на території України; доказів, що ОСОБА_6 , обіймаючи у 2017-2018 роках посади працівника поліції, вживав будь-яких заходів в межах компетенції поліцейського та службової діяльності працівника поліції щодо проведення перевірок або здійснення будь-яких слідчих дій відносно ОСОБА_5 ; доказів, що між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 був наявний конфлікт внаслідок виконання останнім обов`язків поліцейського; доказів наявності у ОСОБА_5 помпової рушниці «Mossberg» моделі 500 А, 12 калібру, дійсного походження вказаної рушниці, власника вказаної рушниці; доказів, що ОСОБА_5 08.12.2018 р. о 23:45 год. прийшов до домоволодіння ОСОБА_7 та о 00:35 год. здійснив постріли. Вважає, що фактичні обставини, зазначені у повідомленні про підозру, фактично штучно перекручені слідчим та не мають будь-якого взаємозв`язку між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та не ґрунтуються на доказах; вважає, що в матеріалах кримінального провадження містяться докази, які прямо підтверджують необґрунтованість підозри.

У судовому засіданні адвокат вимоги скарги підтримала, просила її задовольнити, посилаючись на обставини викладені у скарзі.

У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення скарги.

Слідчий суддя, вислухавши надані пояснення, дослідивши матеріали скарги, долучені докази дійшов наступних висновків.

Встановлено, що слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000492 від 08.12.2018 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 348, ч. 1 ст. 263 та ст. 348 КК України. 13.10.2021 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, вчинення замаху на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

За змістом ч. 1, 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому Главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні регулюється ст. 135 КПК України, зокрема, шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Згідно пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.

Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Згідно рішень Європейського суду з прав людини у справах «Ilgar Mammadov проти Азербайджану», «Erdagoz проти Туреччини», «Cebotari проти Молдови» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема, у рішенні у справі «Murray проти Сполученого Королівства», отже на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду. Разом з тим для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не у контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. При цьому обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки і оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Murray проти Сполученого Королівства» Суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Хоча КПК України і передбачено право оскарження повідомлення про підозру, втім кримінальним процесуальним законодавством не визначено критеріїв та підстав, які можуть бути покладені в основу скасування повідомлення слідчого, прокурора про підозру у вчинені особою злочину. За таких обставин, слідчий суддя приходить до переконання про відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на повідомлення про підозру (в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України) відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1