Справа № 495/7031/21
№ провадження 1-кс/495/2161/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2021 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Заверюха Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , яке було подано в рамках кримінального провадження №0000288 від 15.07.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Тальне, Черкаської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186КК України, -

В С Т А Н О В И В:
03.09.2021 року старший слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням, погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
14 липня 2021 року приблизно 13 годині 00 хвилин, більш точний час в ході досудового розслідування встановити не вдалось, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на пляжі біля бази відпочинку «Пансіонат Затока» в смт Затока м. Білгород-Дністровський, Одеської області, пильнуючи за відпочиваючими, дочекавшись поки жіноча сумка залишилася без нагляду.
ОСОБА_4 з корисливою метою та прямим умислом, здійснив відкрите викрадення майна, що належить ОСОБА_7 , а саме: мобільного телефону марки «XIAOMI Redmi» модель «Note 9 4/128», IMEI НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , зеленого кольору, чохлу-накладки для телефон, навушників чорного кольору, грошових коштів у сумі 200 гривен, системи нагрівання табаку «IQOS 2.0», загалом спричинивши потерпілому матеріальний збиток на суму 8000 гривен.
Вина підозрюваного ОСОБА_4 , в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у ході досудового розслідування, належними та допустимими доказами, у тому числі: заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_10 ; іншими документами, здобутими у ході досудового розслідування кримінального провадження.
Підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив середньої тяжкості кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 186 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до чотирьох років.
На підставі вищевикладеного, беручі до уваги, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, повноту та достатність зібраних доказів, слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
2 - Доводи сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
3 - Мотивація суду.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000288 від 15.07.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України.
Ухвалою слідчого судді по справі №495/7031/21 (провадження 1-кс/495/2160/2021) було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , для приводу до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Як вбачається з протоколу затримання 17.11.2021 ОСОБА_4 було затримано на підставі ухвали слідчого судді від 03.09.2021 із подальшим доставленням до суду для розгляду клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
20.07.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, а саме відкрите викрадення чужого майна (грабіж).
Слідчим зазначено, що вина підозрюваного ОСОБА_4 , в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у ході досудового розслідування, належними та допустимими доказами, у тому числі: заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_10 ; іншими документами, здобутими у ході досудового розслідування кримінального провадження.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України).
Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Отже, на підставі наведеного можна дійти висновку, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.1 ст.186 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Так сторона обвинувачення зазначає, що 16.07.2021 в рамках кримінального провадження №0000288 у ОСОБА_4 було відібрано пояснення за фактом кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України. 20.07.2021 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України (вихідний за №63/13803).
22.07.2021 слідчим в рамках зазначеного кримінального провадження надано доручення щодо забезпечення прибуття підозрюваного до слідчого відділу для проведення відповідних слідчих дій, проте як вбачається з рапорту о/у ВКП Білгород-Дністровського РВП в ході виконання доручення не вдалось встановити місце знаходження ОСОБА_4 , забезпечити прибуття до СВ не виявилось можливим.
07.09.2021 досудове розслідування кримінального провадження №0000288 було зупинено, ОСОБА_4 оголошено в розшук.
17.11.2021 ОСОБА_4 було затримано на підставі ухвали слідчого судді від 03.09.2021 із подальшим доставленням до суду для розгляду клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу.
Зазначене свідчить про наявність ризиків, а саме:
- ОСОБА_4 будучи обізнаним в тому, що підозрюється у вчиненні злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до чотирьох років бажав уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання;
- може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню;
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.
Досліджуючи зазначені ризики слідчий суддя, ґрунтуючись на положеннях ст.8 КПК України, зазначає, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та який застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
В свою чергу Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Becciev v.Moldova (Бекчієв проти Молдови), §59).
Ризик тиску на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу (Jarzynski v.Poland (Яжинський проти Польщі) §43).
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Слідчий суддя, оцінюючи докази у сукупності, зважає на вид зв`язків між особами, що є підозрюваним та свідками, не виключає можливість незаконного впливу на свідків або вірогідність перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обґрунтовуючи необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід зазначити, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, та переховування підозрюваного може призвести до вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень.
Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є недоцільним, оскільки може призвести до впливу на свідків у кримінальному провадженні, що може призвести до не повного, не об`єктивного, та не всебічного досудового розслідування.
Слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення, доведена необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та наведені достатні докази щодо існування можливості переховування підозрюваного від слідства і суду, а отже такі ризики є «достатніми» та «відповідними».
Відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання, тобто з 17.11.2021 року.
Разом з тим, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні з урахуванням часу, на яке воно було зупинено, спливає 30.11.2021, та враховуюче те, що запобіжний захід не може перевищувати строку досудового розслідування слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід можливо застосувати до 30.11.2021 вкдлючно.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 1 липня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2379 гривень.
Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Так розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину становить від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.186 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, враховуючи що особа переховувалась від органів досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження задовольнити клопотання та визначити розмір застави понад встановлений законодавцем граничний розмір для зазначеної категорії злочинів.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , яке було подано в рамках кримінального провадження №0000288 від 15.07.2021 про застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, тобто до 30.11.2021 включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 17.11.2021 року.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 18.11.2021 складає 47 580,00 (сорок сім тисяч п`ятсот вісімдесят) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого проживання;
- здати слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- заборонити спілкуватися зі свідками, потерпілим у даному кримінальному провадженні;
- з`являтися до слідчого Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області за його викликом.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.
Слідчий суддя ОСОБА_1