печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 листопада 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваної ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

ВСТАНОВИВ:
старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором другого відділу організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені, яке зареєстроване 26.05.2017 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0005802, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 і ч. 3 ст. 3652 КК України, за підозрою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 3652 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2006 між ЗАТ «МЖК «Оболонь» та ОСОБА_9 (Інвестор) укладено договір інвестування № 1 нежилого приміщення БСПО за адресою: м. Київ, вул. Кадетський Гай, 3, загальною площею 1 209,95 м2 і вартістю 7 575 000 грн.

У подальшому, 14.08.2013 між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 укладено договір відступлення прав вимоги на вищевказані приміщення, після чого на початку квітня 2014 року ОСОБА_10 вносить майнові права на вказані нежилі приміщення БСПО, оцінені в розмірі 16 млн. грн., до статутного капіталу ТОВ «ДП «Київміськдовідка» та стає одноособовим учасником даного товариства із загальним статутним капіталом понад 17 млн. грн.

Після цього, ОСОБА_10 , уклавши з АТ «КБ «Експобанк» договір поруки від 18.04.2014 та виступивши майновим поручителем за кредитом, наданим 19.12.2007 цим банком іншій фізичній особі, 28.04.2014 передав 100% статутного капіталу ТОВ «ДП «Київміськдовідка», який складався у тому числі з майнових прав на нежилі приміщення БСПО по вул. Кадетський Гай, 3, в м. Києві, площею 1 209,95 м2, у власність АТ «КБ «Експобанк» в рахунок погашення боргу за вказаним кредитним договором на суму 15,5 млн. грн. ПАТ «КБ «Експобанк» стає одноособовим учасником ТОВ «ДП «Київміськдовідка».

У подальшому, майнові права на нежилі приміщення, розташовані за адресою: м. Київ, вул. Кадетський Гай, 3, площею 1 209,95 м2, на підставі укладених у вересні-листопаді 2014 року договорів іпотеки та купівлі-продажу майнових прав перейшли від ТОВ «ДП «Київміськдовідка» у власність громадянина ОСОБА_11 , а у подальшому від ОСОБА_11 у власність ПП «Приват-Інвест» за 5,7 млн. грн.

Проте, ОСОБА_10 , усвідомлюючи, що у квітні 2014 року він відчужив належній йому на той час майнові права на об`єкт незавершеного будівництва нежилі приміщення БСПО по вул. Кадетський Гай, 3, в м. Києві, передавши їх у складі статутного капіталу (корпоративних прав) ТОВ «ДП «Київміськдовідка» у власність АТ «КБ «Експобанк», діючи умисно, з метою незаконного заволодіння цими майновими правами, укладає 13.04.2016 договір відступлення майнових прав на вказаний об`єкт нерухомості за 7,5 млн. грн. із своєю дочкою ОСОБА_12 , яка через тиждень, тобто 21.04.2016, відступає ці майнові права за 7,5 млн. грн. на користь ОСОБА_13 .

Після цього, ОСОБА_13 сплатила на користь забудовника ТОВ «МЖК «Оболонь» залишок вартості інвестування вказаного нежитлового приміщення, отримавши від забудовника всі необхідні документи для введення цього об`єкту в експлуатацію. У подальшому, не вводячи об`єкт будівництва в експлуатацію, ОСОБА_13 подаються приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 копії документів щодо введення в експлуатацію житлового будинку за цією ж адресою, і 05.05.2017 приватний нотаріус ОСОБА_7 , порушуючи вимоги порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, зареєструвала на ім`я ОСОБА_13 право власності на приміщення БСПО по АДРЕСА_1 , площею 1 209,95 м2.

Також під час розслідування встановлено, що інші невстановлені особи, скориставшись, що нежитлова будівля БСПО за адресою, АДРЕСА_1 , протягом тривалого часу в експлуатацію не введена та не використовується, надали до органів державної реєстрації прав власності на нерухоме майно підроблені документи для незаконної реєстрації права власності на вказане нежиле приміщення БСПО за підконтрольними юридичними особами для заволодіння ним.

Так, одне й те саме нежиле приміщення БСПО, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за декількома реєстраційними номерами і адресами, а саме:

1. 27.05.2015 за реєстраційним № 00 нежила будівля БСПО (літера А), площею 1382 м2, за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована на праві власності за ОСОБА_11 (на даний час власником є ОСОБА_14 );

2. 05.05.2017 за реєстраційним № 000 група нежилих приміщень № 9-12 БСПО, площею 1209,95 м2, що є двоповерховою будівлею з підвалом та надбудовою, за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано на праві власності за ОСОБА_13 (на даний час власником є ТОВ «Оберхаус Україна»);

3. 21.08.2017 за реєстраційним № 000 нежиле приміщення (прибудова до житлового будинку), площею 1379,5 м2, за адресою: м. Київ, вул. Кадетський Гай, 3/1, зареєстрована на праві власності за ТОВ «Системи мобільної торгівлі» (на даний час власником є ТОВ «ФК «Еліт Фінанс».

11.06.2020 обвинувальний акт відносно ОСОБА_10 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, описаного вище, скеровано до Шевченківського районного суду м. Києва для розгляду по суті.

У судовому засіданні з розгляду клопотання прокурор підтримав клопотання, посилаючись на викладені у ньому обставини.

У судовому засіданні з розгляду клопотання підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

19.11.2021 громадянці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 3652 КК України.

Копії клопотання та доданих до нього матеріалів у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваному.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

За положеннями ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчим у клопотанні та доданих документів, а також прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 України.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваної наміру перешкодити ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність передбачених ст.ст. 181, 194 КПК України обставин, які б вказували на наявність підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Проте, оскільки в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає наявними підстави для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, що забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Посилання підозрюваної та її захисника на відсутність обґрунтованого підозри, повністю та беззаперечно спростовано долученими до клопотання про продовження запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану додаткові обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрювану: не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, зобов`язавши підозрювану прибувати до органів досудового розслідування та суду на дату та час проведення процесуальних дій відповідно до отриманих нею повідомлень.

Покласти на підозрювану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк виконання обов`язків, покладених на підозрювану, визначити в межах строку досудового розслідування, а саме до 15.01.2022 включно.

Ухвала слідчого судді в частині застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, оскарженню не підлягає, набирає законної сили та підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1