Справа № 279/5753/21
Провадження № 1-кп/279/664/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2021 року

Коростенський міськрайоннийсуд Житомирської області в колегіальному складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6
представника потерпілої ОСОБА_7
неповнолітньої обвинуваченої ОСОБА_8
законного представника ОСОБА_9
захисника ОСОБА_10
в підготовчому судовому засіданні по кримінальному провадженню №0000468 від 13 липня 2021 року по обвинуваченню неповнолітньої ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого п.4ч.2ст.115 КК України ,
В С Т А Н О В И В :
На розгляд суду 26 жовтня 2021 року надійшов обвинувальний акт відносно неповнолітньої ОСОБА_8 у вчиненні злочину,передбаченого п.4ч.2ст.115 КК України .
Ухвалою від 28 жовтня 2021 року було призначено підготовче судове засідання в порядку ст.314 КПК України .
Прокурор ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні просила призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні до судового розгляду.
Вказала, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст.291 КПК України і поверненню в порядку ст. 314 КПК України не підлягає, підстави для закриття кримінального провадження відсутні, просила викликати в судове засідання свідків згідно Реєстру матеріалів досудового розслідування.
Заперечень проти призначення обвинувального акту до судового розгляду від учасників процесу не надійшло.
Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, дослідивши обвинувальний акт у кримінальному провадженні, доданий до акту реєстр матеріалів досудового розслідування, - приходить до наступних висновків.
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.4ч.2ст.115 КК України підсудне Коростенському міськрайонному суду Житомирської області.

Підстав для прийняття рішень визначених п. 2-4 ч. 3 ст. 314 КПК України не має.
Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України і поверненню прокурору не підлягає.
Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження до розгляду в судовому засіданні.
Зазначене судове засідання з врахуванням вимог ч.2ст.27 КПК України слід проводити в закритому засіданні.
Цивільний позов , заявлений в порядку ст. 128 КПК України, суд вважає необхідним прийняти до розгляду .
Відповідно до положень п. 26 ч. 1 ст. 3, ч. 2 ст. 318 КПК України судом визначено коло осіб зі сторони обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді.
Крім питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду відповідно до ст. 315 КПК України в підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про обрання у кримінальному провадженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_8 .
Так, на думку прокурора, лише запобіжний захід у виді тримання під вартою здатний забезпечити виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків під час розгляду справи, в іншому випадку цілком ймовірно, що обвинуваченою можуть бути прийнято спроби переховування від суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню в спосіб вчинення тиску на свідків, які недопитані у судовому засіданні. Крім того, за переконанням прокурора запобіжний захід у виді тримання під вартою попереджає можливість вчинення обвинуваченою інших злочинів, тому застосування альтернативних запобіжних заходів недоцільно.
Обвинувачена ОСОБА_8 , законний представник ОСОБА_9 заперечувала проти обрання запобіжного заходу. Захисник ОСОБА_10 вважав доцільним обрати щодо обвинуваченої цілодобовий домашній арешт з носінням браслету, враховуючи її неповнолітній вік, складний сімейний стан.
Потерпіла ОСОБА_6 та її представник адвокат ОСОБА_7 просили обрати щодо обвинуваченої запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, оцінивши ступінь обґрунтованості заявленого клопотання про захід забезпечення кримінального провадження та долучені до нього матеріали, - приходить до наступних висновків.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. При цьому, положення третього речення ч. 3 ст. 315 КПК України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України № 1-р/2017 від 23.11.2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.
Заявлене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_8 за процесуальним змістом і формою відповідають вимогам ст. 184 КПК України. З дотриманням ч. 2 ст. 184 КПК України клопотання вручене обвинуваченій та її захисникам.
Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження ст. 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого кримінального правопорушення за ознаками п.4 ч.2 ст.115 КК України, - враховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини. На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченими інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинуваченої до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.
В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто обвинувачена без застосування до неї запобіжного заходу зможе переховуватися від суду, незаконно впливати на сторони, перешкоджати розслідуванню кримінального провадження, матиме можливість вчиняти нові злочини.
Так, ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину. Вказане свідчить, що перебуваючи на волі, вони зможуть залишити місце проживання та ймовірніше за все приймуть спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченими не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено.
Оскільки судом встановлено, що жодний інший вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_8 у даному кримінальному провадженні, то клопотання прокурора задовольняє.
Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.
Керуючись ст.314, 314-1, 316 КПК України ,
П О С Т А Н О В И В:
Підготовку кримінального провадження до судового розгляду вважати завершеною.

Судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню неповнолітньої ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого п.4ч.2ст.115 КК України , призначити о 09.00 год. 00 хвилин 10.11.2021 року у відкритому судовому засіданні в залі суду Коростенського міськрайонного суду Житомирської області за участю учасників судового провадження.
Розгляд кримінального провадження здійснювати судом присяжних у закритому судовому засіданні.
Доручити Коростенському міськрайонному відділу з питань пробації Центрального міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Коростень Житомирської області , громадянки України, яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .
Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_8 її право брати участь у підготовці досудової доповіді, що полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.
Обрати ОСОБА_8 на час судового розгляду запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб, до 30.12.2021 року, включно.
Прийняти до розгляду в кримінальному провадженні цивільний позов ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої злочином.
Визнати ОСОБА_6 цивільним позивачем у даному кримінальному провадженні.
Визнати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 цивільними відповідачами у даному кримінальному провадженні.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу підлягає оскарженню в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду в 5-денний строк, в решті оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3