Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/5904/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2022 року Подільський районний суд міста Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002297 від 21.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002297 від 21.12.2021 року.

В обґрунтування клопотання зазначив, що у період часу з 01.12.2021 р. по 21.12.2021 р. невстановлена особа привласнила майно ТОВ «СТР. СІ. ДІ.», що перебувало в її віданні на загальну суму приблизно 62 872, 46 грн.

Крім того, 21.12.2021 року було проведено огляд у приміщенні ломбарду « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що розташований за адресою: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 76.

Під час огляду було вилучено: телефон марки «Samsung Galaxy A 12».

В органів досудового розслідування, є підстави вважати, що вилучені предмети за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: телефон марки «Samsung Galaxy A 12» були предметом вчинення кримінального правопорушення.

Вилучене майно є речовим доказом у кримінальному провадженні та може містити в собі інформацію щодо обставин вчинення злочину.

Вказані речові докази потребують додаткового огляду, що є підставою для його арешту та подальшого збереження в матеріалах кримінального провадження, або спеціальних обладнаних приміщеннях для зберігання, після проведення експертиз та відповідних досліджень.

Враховуючи те, що вище вказане вилучене майно являється предметом вчинення кримінального правопорушення та має значення речового доказу, тому необхідно на вказане майно накласти арешт, оскільки незастосування заборони на використання та розпоряджання цим майном може призвести до знищення майна, його пошкодження, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи вищевикладене, орган досудового розслідування приходить до висновку, що вищезазначене майно самостійно та в сукупності з іншими фактичними даними мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та може бути використане, як докази під час судового розгляду.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, просив клопотання задовольнити з підстав у ньому зазначених.

Вивчивши клопотання та документи додані до клопотання, суд прийшов до наступного висновку.

В провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві перебуває кримінальне провадження за № 0002297, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.12.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 01.12.2021 р. по 21.12.2021 р. невстановлена особа привласнила майно ТОВ «СТР. СІ. ДІ.», що перебувало в її віданні на загальну суму приблизно 62 872, 46 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора та, зокрема, іншого власника майна. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на рухоме майно. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає ст. 171 КПК України.

Під час ухвалення цієї ухвали судом враховуються вимоги ст. 132 та ст. 173 КПК України.

Згідно з ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є можливим.

Зважаючи на те, що до клопотання слідчим надано достатня кількість доказів необхідності накладення арешту, суд вбачає достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речових доказів, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170 - 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002297 від 21.12.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно з метою збереження речових доказів, а саме: телефон марки «Samsung Galaxy A 12».

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчих Подільського УП ГУНП у м. Києві, які здійснюють досудове розслідування та прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Порядок оскарження ухвали визначено ст. 392, 395 КПК України. Подача апеляційної скарги не зупиняє дію ухвали суду.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1