Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2062/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.02.2022 Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000299, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця АРК Крим, Джанкойського р-н, с. Ковильне, українця, не одруженого, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, на утриманні маючого двох малолітніх дітей 2018 та 2020 років народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000299, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 08.02.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000299, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
25.03.2021 приблизно о 00 год. 10 хв. перебуваючи в дворі будинку АДРЕСА_3 , близько 03 год. 30 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи разом з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на Володимирському узвозі в м. Києві, та в цей час, у ОСОБА_4 , виник злочинний намір на повторне відкрите викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_4 , наблизився до ОСОБА_7 та застосовуючи насильство, що не є небезпечним для життя чи здоров`я, наніс кулаком правої два удари в голову ОСОБА_7 , від яких останній не втримався на ногах та впав на землю. Після чого, ОСОБА_4 повторно відкрито викрав з кишень куртки ОСОБА_7 пристрій для куріння «glo», вартістю 500 грн., мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 9 Pro 6/128 In. Grey», вартістю 6498 грн. 89 коп., в якому знаходилось сім-картка оператора «Водафон», вартістю по 50 гривень, безпровідні навушники білого кольору, вартістю 400 грн., гаманець чорного кольору, вартістю 500 грн., в середині якого знаходились грошові кошти в сумі 1500 грн., паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_7 , банківська карту «Монобанк», банківська карта «Приватбанк», які матеріальної цінності не представляють.
Після цього, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядивсь на власний розсуд, тим самим завдав потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 9448 грн. 89 коп.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років.
Відносно ОСОБА_8 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, також буде впливати на потерпілого, свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначення розміру застави. Також вказала, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою, просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов до наступного висновку.
В провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000299 від 08.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
08 лютого 2022 року о 14 год. 30 хв. ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 09 лютого 2022 року повідомлено йому підозру про те, що він підозрюється в відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ознак інкримінованого злочину.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує суспільну небезпеку інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який неодноразово судимий, обставити вчиненого кримінального правопорушення.
У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.
При цьому слідчий суддя відмічає відсутність у підозрюваного постійного місця проживання, останній не одружений, не працюючий, відсутні соціальні зв`язки.
Санкція ч. 2 ст. 186 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років позбавлення волі.
Таким чином, існує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого з метою зміни показів.
Відповідно до п.2 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначати розмір застави.
З урахуванням майнового стану підозрюваного, слідчий суддя визначає розмір застави у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 182, 183 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000299, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця АРК Крим, Джанкойського р-н, с. Ковильне, українця, не одруженого, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, на утриманні маючого двох малолітніх дітей 2018 та 2020 років народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб з моменту його фактичного затримання.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, а саме з 14 год. 30 хв. 08 лютого 2022 року.
Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України у 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень 00 копійок.
Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею на підозрюваного, у разі внесення застави визначити до 09 квітня 2022 року, у межах строку досудового розслідування.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Строк дії ухвали до 09 квітня 2022 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1