Справа № 694/1270/21
Провадження № 1-кс/710/22/21
УХВАЛА

12.08.2021 м. Шпола

Слідчий суддя Шполянського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
адвоката підозрюваного ОСОБА_3 ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Шпола заяву ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 від розгляду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0000001

ВСТАНОВИВ:
09.08.2021 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла заява ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 від розгляду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0000001. Заява мотивована тим, що існують сумніви в неупередженості судді, оскільки сторона захисту не була повідомлена про час та дату розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, яке було призначено до розгляду на 22 липня 2021 року на 17 годин 05 хвилин в строки передбачені ч. 8 ст. 135 КПК України. Крім того, ОСОБА_5 зазначає, що на незаконне винесення слідчим суддею ухвали про привід ОСОБА_3 вплинув рапорт старшого слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , який не відповідає фактичним обставинам та є сфабрикованим. На думку сторони захисту вказані обставини свідчать про негативне відношення слідчого судді.

Заявник, представник підозрюваного ОСОБА_3 , адвокат ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про відкладення розгляду заяви про відвід слідчого судді.

Неявка заявника не перешкоджає розгляду заяви.

Адвокат підозрюваного ОСОБА_3 ОСОБА_4 у судове засідання з`явився, заяву про відвід підтримав та просив її задовольнити.

Ознайомившись із заявою про відвід слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 , суд приходить до наступного.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Як вбачається із заяви про відвід, заявник вважає, що слідчий суддя ОСОБА_6 не викликала сторону захисту для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 в строки передбачені ч. 8 ст. 135 КПК України та незаконно винесла ухвалу про привід останнього, що вказує на особисту зацікавленість судді у розгляді справи.

Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Заявник фактично обґрунтовує заяву нездійсненням слідчим суддею дій, які, як вважає, останній мав здійснити в ході розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, та фактично не погоджується із процесуальними діями та рішенням слідчого судді в межах вказаного судового провадження.

При вирішенні заяви про відвід суд приходить до переконання, що заявником не наведено достатніх підстав вважати, що суддя ОСОБА_6 є упередженою чи зацікавленою у результатах розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, що вона не є безсторонньою або що їй бракує неупередженості під час розгляду зазначеного клопотання.

А тому суд приходить до переконання про безпідставність заяви про відвід слідчому судді.

Керуючись ст. 75, 76, 81 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_6 від розгляду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу в рамках кримінального провадження №0000001 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1