У Х В А Л А

08 лютого 2022 року м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в залі судового засідання № 1 в м. Біла Церква, Київської області по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028 від 23.01.2020, клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в порядку ст. ст. 537, 539 КПК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

представник власника майна - адвокат: ОСОБА_3 ,

У С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 07.07.2021 у справі № 759/14719/21, провадження № 1-кс/759/14719/21 по кримінальному провадженні № 0000028 від 23.01.2020, а саме: автомобіль марки «Mercedes Benz Sprinter 316 СDI» синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 та ключі від нього.

В обґрунтування своїх вимог зазначив, що при винесенні вироку Білоцерківським міськрайонним судом Київської області від 29.10.2021 у справі 357/11590/21 не вирішено питання про скасування арешту з автомобіля марки «Mercedes Benz Sprinter 316 СDI» синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 та ключів від нього, у зв`язку з чим представник власника майна вважає, що оскільки судом прийнято остаточне рішення по кримінальному провадженню № 0000028 від 23.01.2020, потреба в арешті даного майна відпала та арешт підлягає скасуванню.

Представник власника майна в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, викладені в клопотанні та просив клопотання задовольнити.

Власник майна належним чином повідомлений про час та дату розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився.

Прокурор належним чином повідомлений про час та дату розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, подав до суду заву про розгляд даного клопотання без його участі та просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки під час досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000028 від 23.01.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 199, ч. 2 ст. 204, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 204 КК України, постановою від 22.09.2021 про виділення матеріалів досудового розслідування, з зазначеного кримінального провадження щодо невстановлених осіб за ч. 2 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України виділені матеріали в інше кримінальне провадження, відомості про яке внесені від 22.09.2021 в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000088 від 22.09.2021, отже у виділених матеріалах зазначена ухвала Святошинського районного суду м. Києва про арешт авто АІ4953КР від 07.07.2021, провадження № 1-кс/759/5340/21, ун. №759/14719/21.

Таким чином прокурором зазначено, що досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000088 від 22.09.2021 здійснюється слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області, у зв`язку з викладеним вважає, що клопотання представником власника майна подано з порушенням територіальної підсудності.

Відповідно абз. 2 ч. 5 ст. 539 КПК України неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважність причин неприбуття.

Таким чином, судом визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі власника майна та прокурора.

Вислухавши представника власника майна, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно д ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016, передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Судом встановлено, що під час досудового слідства 07.07.2021 слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва у справі № 759/14719/21, провадження № 1-кс/759/14719/21 по кримінальному провадженні № 0000028 від 23.01.2020, накладено арешт на майно, яке було вилучене в результаті проведеного 23.06.2021 обшуку складських та гаражних приміщень, будівель та споруд (GPS 49.79675130.165906), розташованих на земельній ділянці з кадастровим номером :02:26:0468, що знаходиться на території Шкарівської сільської ради Білоцерківського району Київської області, а саме: на автомобіль марки Mercedes-Benz Sprinter 316 CDI, синього кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 та ключі до нього; відеореєстратор DH-XVR5116HS-X, s/n 4L06309PBQE33B8.

29.10.2021 вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.10.2021, у справі № 357/11590/21, провадження 1-кп/357/1509/21 у кримінальному провадженні № 0000028 від 23.01.2020 затверджено угоду від 22.09.2021 про визнання винуватості, укладену між прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 та підозрюваним ОСОБА_6 , однак подальша доля арештованого майна не вирішена, оскільки відповідно ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Отже, сторони кримінального провадження під час розгляду кримінального провадження № 0000028 від 23.01.2020 перед судом клопотання про скасування арешту майна не заявляли, однак представник власника майна скориставшись своїм правом щодо поновлення свого порушеного права власності в порядку, передбаченому статтями 174 та 539 КПК України звернувся з відповідним клопотанням, після прийняття судом остаточного рішення у кримінальному провадженню № 0000028 від 23.01.2020, тому суд зазначене клопотання розглядає в порядку статті 539 КПК України.

Таким чином, підставою для скасування арешту майна представник власника майна зазначає про прийняття судом остаточного рішення по кримінальному провадженню № 0000028 від 23.01.2020.

Разом з тим, прокурором долучено копію постанови прокурора відділу Київської обласної прокуратури від 22.09.2021 про виділення матеріалів досудового розслідування, з якої вбачається, що з кримінального провадження № 0000028 від 23.01.2020 виділено матеріали щодо невстановлених осіб за ч. 2 ст. 199, ч. 2 ст. 204 КК України в інше кримінальне провадження за № 0000088 від 22.09.2021, із зазначенням матеріалів, що виділяються, зокрема: ухвала Святошинського районного суду міста Києва від 08.06.2021 про надання дозволу на проведення обшуку, протокол обшуку від 23.06.2021, ухвала Святошинського районного суду міста Києва від 07.07.2021 про арешт майна. Крім того, проведення досудового розслідування вказаного кримінального провадження доручено слідчому управлінню фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Територіальна підсудність здійснення кримінального провадження визначається виключно кримінальним процесуальним законом, зокрема, положеннями ч. 2 ст. 132 КПК України.

Так, у відповідності до вимог ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 №223-558/0/4-13 зазначено, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Отже, з врахуванням вказаних вимог, територіальна підсудність розгляду клопотання про скасування арешту майна, повинна бути розглянута слідчим суддею, за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Враховуючи, що на час розгляду клопотання, матеріали кримінального провадження щодо вилученого в ході проведення обшуку 23.06.2021 складських та гаражних приміщень, будівель та споруд (GPS 49.79675130.165906), розташованих на земельній ділянці з кадастровим номером :02:26:0468, що знаходиться на території Шкарівської сільської ради Білоцерківського району Київської області, майна, а саме автомобіль марки Mercedes-Benz Sprinter 316 CDI, синього кольору, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 та ключі до нього; відеореєстратор DH-XVR5116HS-X, s/n 4L06309PBQE33B8, виділено в окреме кримінальне провадження за № 0000088 від 22.09.2021, підслідність якого визначена за слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області, то суд приходить до висновку, що клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна стосується майна, яке являється речовим доказом у виділеному кримінальному провадженні, за таких обставин, суд не може погодитися з доводами представника власника майна, що відпала потреба у арешті майна.

Крім того, розгляд вказаного клопотання не відноситься до територіальної юрисдикції Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, відтак керуючись положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України, яка передбачає, що суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Також, суд звертає увагу, що особа, яка є власником майна не позбавлена можливості звернутися до відповідно слідчого судді чи суду з клопотанням про скасування арешту майна.

За таких обставин, у задоволенні клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна необхідно відмовити, роз`яснивши останньому про право звернутися з клопотанням про скасування арешту майна до належного суду, а саме місцевого суду за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 170, 174, 395, 537, 539 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту з транспортного засобу марки MERSEDES-BENZ SPRINTER 316 CDI, синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028 від 23.01.2020, - відмовити.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 11.02.2022 о 13.45 год. у приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Першотравнева, 4-А.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області, протягом семи днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_7