Справа №295/2173/21
УХВАЛА

21.01.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та зазначив, що інший більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки останнього.

Обвинувачений та захисник у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили змінити запобіжний захід на більш м`який, оскільки обвинувачений має міцні соціальні зв`язки, одружився, має місце проживання, отримав професію, працював до арешту та підстав для продовження тримання під вартою не має.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 01.12.2021 строки тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 закінчуються 30.01.2022 (включно), однак судове провадження не завершене.

Відповідно положень ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Враховуючи викладене, дані про особу обвинуваченого, його вік, тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, що останній раніше неодноразово судимий, а також виходячи з необхідності забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а саме: можливості переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що обвинуваченому слід продовжити дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів із визначенням розміру застави.

Відповідно практики Європейського Суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальногромадянських прав та інтересів потерпілих. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Суд, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Враховуючи викладене, доводи сторони захисту не є такими, що беззаперечно можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу і суд не може покласти їх в основу свого рішення. Тому, клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на більш м`який задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 199, 331, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 21.03.2022 (включно).

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 прожиткового мінімуму, що становить 43780 грн, яку має право внести обвинувачений або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на депозитний рахунок Богунського районного суду міста Житомира.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до суду у визначений ним час за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі місця проживання без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом, для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд, вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: