Справа №:755/3167/16-к
Провадження №: 1-кп/755/621/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" травня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
проводячи судовий розгляд у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0005631 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
покурора ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання, при цьому зазначивши, що строк обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, які покладено на обвинуваченого, давно закінчився, новий строк не встановлювався, обвинувачений демонструє бездоганну процесуальну поведінку. Також, від заставодавця ОСОБА_6 надійшло клопотання про повернення грошових коштів, які внесені ним як заставу, оскільки він є людиною похилого віку та терміново потребує грошових коштів для оплати негайних грошових потреб, також, із моменту обрання запобіжного заходу пройшов значний проміжок часу, відсутні ризики, передбачені ст.177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав вказані клопотання.
Прокурор заперечив щодо заявлених клопотань, оскільки запобіжний захід у виді застави є саме тим запобжним заходом, який взмозі запобігти уникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та гарантувати виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків.
Заслухавши заявлене клопотання, думку сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання документи, суд приходить до наступного.
Із клопотання вбачається, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.09.2015 року до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, разом з тим, призначено альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 80 мінімальних заробітних плат, що становить 110 240 (сто тисяч двісті сорок) гривень та покладено обов`язки.
Відповідно до копії квитанції від 07.09.2015 року ОСОБА_6 сплачено заставу за ОСОБА_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) в сумі 110 240 (ста десяти тисяч двохсот сорока) грн.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 02.07.2020 року кримінальне провадження, яке внесено до ЄРДР за №0005631 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, призначено до підготовчого судового засідання.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15.04.2021 року кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, виділено в окреме провадження; обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, призначено до судового розгляду.
В судовому засіданні прокурором клопотань про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу або покладення на обвинуваченого ОСОБА_3 у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді застави обов`язків не заявлялось.

Відповідно до ч.4 ст.176 КК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Ст. 203 КПК України визначає, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження.
Ч. 2 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках встановлених цим кодексом, строк на який їх покладено.
Крім того, як зазначено в Рішенні Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 року, у положеннях частин першої, другої статті 42 КПК України розмежовано поняття "підозрюваний", "обвинувачений (підсудний)" у кримінальному провадженні. Водночас частиною першою статті 177 Кодексу передбачено можливість застосування запобіжних заходів як до підозрюваного, так і до обвинуваченого, а частиною другою цієї статті визначено підстави застосування таких заходів слідчим суддею, судом. Наслідками направлення в порядку, передбаченому статтею 291 Кодексу, та надходження до суду обвинувального акта є набуття особою, щодо якої складено такий обвинувальний акт, нового процесуального статусу - обвинуваченого (підсудного), а також початок нової процесуальної стадії кримінального провадження - стадії судового провадження у суді першої інстанції.
Таким чином, зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного.
Конституційний Суд України вважає, що положення третього речення частини третьої статті 315 Кодексу в частині, що передбачає поширення продовження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, без клопотань учасників кримінального провадження, зокрема прокурора, та без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, за яких такі запобіжні заходи були обрані на стадії досудового розслідування, суперечить вимогам частин першої, другої статті 29 Конституції України.
Конституційний Суд України вважає, що продовження судом під час підготовчого судового засідання застосування заходів забезпечення кримінального провадження щодо запобіжних заходів за відсутності клопотань прокурора порушує принцип рівності усіх учасників судового процесу, а також принцип незалежності та безсторонності суду, оскільки суд стає на сторону обвинувачення у визначенні наявності ризиків за статтею 177 Кодексу, які впливають на необхідність продовження запобіжних заходів на стадії судового провадження у суді першої інстанції. Коли суддя за відсутності клопотань сторін (прокурора) ініціює питання продовження запобіжного заходу, він виходить за межі судової функції і фактично стає на сторону обвинувачення, що є порушенням принципів незалежності і безсторонності судової влади.
За таких обставин, враховуючи те, що строк дії обов`язків, покладених на обвинуваченого у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді застави під час досудового розслідування, закінчився, а також, відсутність клопотання сторони обвинувачення щодо покладання обов`язків або обрання обвинуваченому будь-якого запобіжного заходу та недопущення порушення конституційних прав особи, вбачається закінчення строку дії ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.09.2015 року, якою ОСОБА_3 призначено альтернативний запобіжний захід у виді застави.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що клопотання ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання задоволенню не підлягає у зв`язку із закінченням строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч. 11 ст. 182 КК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.
Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року № 15 передбачено, і порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених КПК України. Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку.
Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до органу Казначейства, в якому відкрито депозитний рахунок суду, на який було внесено заставу, такі документи: заява особи чи заставодавця, в якій обов`язково зазначаються реквізити банківського рахунка, на який зараховуватимуться кошти, що підлягають поверненню, а у разі відсутності банківського рахунка - відомості про банк чи підприємство поштового зв`язку; засвідчена судом копія постанови (ухвали) судді чи суду, вироку суду, в якому міститься рішення про повернення застави; копія платіжного або іншого документа, що підтверджує факт внесення коштів як застави. Повернення коштів, внесених як застава, здійснюється протягом п`яти робочих днів з дня надходження зазначених документів до органу Казначейства (пункти 7-8).
На даний час застава, внесена на депозитний рахунок ГУ ДКСУ у м. Києві на виконання ухвали суду від 05.09.2015 року, не повернута.
Внесена застава не була звернена в дохід держави, а покладені обов`язки під час досудового кримінального провадження ОСОБА_3 не порушував, крім того, обвинувачений демонструє бездоганну процесуальну поведінку.
Отже, враховуючи вищенаведене, суд вважає, що заява особи, яка вносила заставу в інтересах засудженого ОСОБА_3 про повернення суми застави підлягає задоволенню, а внесені в якості застави кошти поверненню ОСОБА_6 .
На підставі викладеного, керуючись ст. 182, 196, 203, 537, 539 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу залишити без задоволення.
Заяву заставодавця ОСОБА_6 про повернення суми застави у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, - задовольнити.
Заставу в розмірі 110 240 (ста десяти тисяч двохсот сорока) грн 00 коп., внесену 07 вересня 2015 року на рахунок УДКС у Голосіївському районі м. Києва ГУ ДКСУ у м. Києві, призначення платежу: застава за ОСОБА_3 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , - повернути заставодавцю ОСОБА_6 .
Ухвала у частині повернення застави може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1