Справа № 991/1071/20
Номер провадження 1-кп/991/20/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 жовтня 2021 року Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003675 від 14 листопада 2017 року, за обвинуваченням

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жлобин, Республіка Білорусь, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України,
ВСТАНОВИВ :
І. Історія провадження
1.1. У Вищому антикорупційному суді на розгляді перебуває вказане кримінальне провадження, чергове судове засідання у якому було призначено на 13 жовтня 2021 року о 14 год 30 хв.
13 жовтня 2021 року електронною поштою до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про відкладення судового засідання.
В обґрунтування свого клопотання захисник ОСОБА_8 зазначав, що у матері обвинуваченого ОСОБА_7 , з якою останній контактував напередодні, виявлено коронавірусну інфекцію Covid-19.
Судом було поставлено на обговорення питання щодо накладення на обвинуваченого ОСОБА_7 грошового стягнення у зв`язку з невиконанням обов`язку прибути на виклик суду.
ІІ. Позиції учасників судового засідання
2.1. Прокурор ОСОБА_5 вважав за можливе накласти на обвинуваченого ОСОБА_7 грошове стягнення, оскільки останній не надав суду доказів того, що причина його неприбуття у судове засідання є поважною.
ІІІ. Мотиви Суду
3.1. Заслухавши думку прокурора та проаналізувавши питання про накладення на обвинуваченого ОСОБА_7 грошового стягнення, суд виходить із такого.
Відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.
Згідно зі ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик, зокрема, є:
1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання;
2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення;
3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини);
4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо;
5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад;
6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю;
7) несвоєчасне одержання повістки про виклик;
8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.
З цієї норми вбачається, що беззаперечним обов`язком обвинуваченого є прибуття за викликом до суду, а в разі наявності поважних причин неможливості прибути за викликом до суду у визначений час, передбачених ст. 138 КПК України, обвинувачений зобов`язаний заздалегідь повідомити про це суд.
Відповідно до ч. 1 ст. 323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КПК України якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик суду.
3.2. Як встановлено судом, про належне повідомлення обвинуваченого ОСОБА_7 про виклик до суду на 13 жовтня 2021 року о 14 годині 30 хвилин свідчить його розписка (т. 10, а.с. 239).
Отже, виклик до суду обвинуваченого ОСОБА_7 був здійснений належним чином.
3.3. До клопотання про відкладення судового засідання захисник долучив копію довідки ТОВ «ДНК-Лабораторія», з якої вбачається, що результат аналізу ПЛР.SARS-COV-2 (ген Е1, Econom, N) Tamrazova Sofiia від 12 жовтня 2021 року є позитивним.
Разом із тим, захисник не надав суду доказів на підтвердження родинних зв`язків обвинуваченого ОСОБА_7 з ОСОБА_9 , яка зазначена у вказаній довідці.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що захисником не надано доказів того, що саме в обвинуваченого ОСОБА_7 виявлено коронавірусну інфекцію Covid-19 або ж він перебуває в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням та не має можливості тимчасово залишити цей заклад.
Суд наголошує, що з довідки ТОВ «ДНК-Лабораторія», яку захисник ОСОБА_8 долучив до свого клопотання, не вбачається, що причина неприбуття обвинуваченого ОСОБА_7 у судове засідання, про яку зазначається у клопотанні про відкладення судового засідання, є поважною і об`єктивно унеможливлює прибуття ОСОБА_7 до суду, а отже обвинувачений не виконав свій обов`язок, передбачений п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України.

Пункт 7 Постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09 грудня 2020 року «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», зі змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України № 954 від 13 вересня 2021 року «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України № 1236 від 09 грудня 2020 року і № 677 від 29 червня 2021 року», містить вичерпний перелік осіб, які підлягають самоізоляції.

Водночас, у клопотанні захисника з посиланням на зазначений перелік не наведені підстави для перебування обвинуваченого ОСОБА_7 на самоізоляції.

Відповідно до ч. 3 ст. 146 КПК України суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Враховуючи те, що причина неприбуття обвинуваченого ОСОБА_7 у судове засідання визнана судом неповажною, з метою розгляду цього провадження у розумні строки, колегія суддів приходить до висновку про необхідність накладення на обвинуваченого грошового стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Оскільки з 01 липня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 379 грн, сума грошового стягнення, накладеного на обвинуваченого ОСОБА_7 , складає 1189,50 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 42, 131, 139, 144, 323, 369, 372, 376 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА :
Накласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Жлобин, Республіка Білорусь, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 189,50 грн (одна тисяча сто вісімдесят дев`ять грн 50 коп).

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_7 , що відповідно до положень ст. 147 КПК України він має право на подання клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення суду, який її виніс, у разі наведення обґрунтованих доводів про безпідставність накладення грошового стягнення.

Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2