ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

У Х В А Л А
22 вересня 2021 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6 ,
представника потерпілої ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному проваджені № 0000138 від 08.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, клопотання захисника ОСОБА_5 про залишення позовів без руху, визнання висновку експерта неналежним і недопустимим доказом та про виклик експерта для допиту в суді,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Фастівського міськрайонного суд Київської області перебуває на розгляді кримінальне провадження № 0000138 від 08.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України.

Захисник ОСОБА_5 під час судового розгляду подав клопотання про визнання експертизи неналежним доказом посилаючись на те, що у матеріалах справи не містяться будь які дані, що підтверджують повноваження судового експерта ОСОБА_8 , а також зазначений судовий експерт не зареєстрований в Реєстрі атестованих судових експертів, що знаходиться на сайті Міністерства юстиції України. Недотриманні вимоги законодавства в описовій частині експертизи. Немає жодних відомостей про направлення якихось медичних документів, або самої потерпілої. Тому зазначена експертиза на його думку не є допустимим доказом. Крім того, він заявив клопотання про залишення позовних заяв без руху, оскільки на його думку позовні заяви мають ряд недоліків. А також, захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про допит експерта ОСОБА_9 в судовому засіданні в рамках проведеної експертизи у кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував щодо задоволення клопотань.

Потерпіла ОСОБА_6 та представник потерпілої ОСОБА_7 заперечували щодо задоволення клопотань захисника.

Суд вислухавши думку учасників судового розгляду прийшов до наступного висновку.

За приписами ст. 89 КПК України, суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.

З правового змістом згаданої норми Закону випливає, що ознаки недопустимості доказів поділяються на очевидні та не очевидні. Залежно від цього визначається момент прийняття рішення щодо недопустимості доказів, який окреслений межами судового розгляду.

Частиною 1 ст. 87 КПК України передбачено, що ключовою умовою для визнання доказів недопустимими є їх отримання внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та Законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Кримінально-процесуальним Законом не визначено переліку підстав, за наявності яких можливо виокремити очевидно недопустимі докази від недопустимих. Наведене слугує підставою для визнання доказу очевидно недопустимим, коли недопустимість ґрунтується на обставинах, фактах, що є безсумнівними, беззаперечними, зрозумілими для всіх учасників судового провадження і не потребують додаткового дослідження.

Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 в цій частині необхідно відмовити.

Що стосується клопотання захисника в частині залишення позовних заяв без руху, суд зазначає наступне.

Відповідно до положення ст. 128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Як зауважив адвокат ОСОБА_5 цивільний позов не у повному обсязі відповідає вимогам, встановленим для позовної заяви статтями 175 177 ЦПК України.

Однак, наслідком такої невідповідності згідно норм ЦПК України, є залишення позовної заяви без руху з наданням строку на виправлення недоліків - що передує поверненню позовної заяви позивачеві, водночас повернення цивільного позову цивільному позивачеві не передбачено нормами КПК України.

Підстави залишення цивільного позову без розгляду встановлені положеннями ст. 129 КПК України, до них відноситься: виправдання засудженого та неявка цивільного позивача у судове засідання.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що у суду відсутні повноваження для залишення без розгляду цивільних позовів заявлених Фастівською місцевою прокуратурою в інтересах держави в особі: комунального некомерційного підприємства Фастівської районної ради «Фастівська центральна районна лікарня» та потерпілою ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Також суд зазначає, що вищезазначені позовні заяви є зрозумілими, викладені друкованим шрифтом, містять чіткі вимогу та посилання на норми закону, тому надмірний формалізм при вирішенні питання про прийняття цивільних позовів для розгляду в рамках кримінального провадження суд вважає недоцільним.

Щодо клопотання захисника про виклик експерта ОСОБА_8 для допиту у судовому засіданні в рамках експертного дослідження, суд вважає за доцільне клопотання задовольнити та викликати експерта у судове засідання.

Керуючись ст. 61, 62, 86-89, 128, 369, 369-372, 376, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про залишення позовних заяв без руху, визнання висновку експерта неналежним і недопустимим доказом відмовити.
Клопотання про виклик експерта для допиту у судовому засіданні задовольнити.

Викликати судового експерта ОСОБА_9 для допиту в судовому засіданні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1