Справа № 301/2441/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" жовтня 2021 р. м. Іршава

Слідчий суддя Іршавського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Іршава Закарпатської області клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000117 від 07.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000117 від 07.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України. Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Іршавського районного суду від 10.09.2021 накладено арешт на тимчасово вилучене майно: частини будівельного риштування, а саме: діагональ блакитного кольору 11 шт., довжиною 330 см; ригіль блакитного кольору 12 шт., довжиною 307 см.; стойки блакитного кольору 8 шт., розміром 106 см. на 205 см.; стойки блакитного кольору 2 шт., розміром 1 м. на 80 см.; діагональ жовтого кольору 10 шт., розміром 333 см.; ригіль жовтого кольору 10 шт., розміром 300 см..
Дане майно було придбано за власні кошти, яким він користувався, надавав його в оренду. На даний час він не може користуватися своїм майном. Підставою накладення арешту була необхідність проведення слідчих дій, враховуючи те, що всі необхідні слідчі дії по даному кримінальному провадженні проведено, а тому в арешті майна відпала потреба.
Враховуючи, що із моменту накладення арешту минув тривалий час, протягом якого проведено всі необхідні дії та отримано всі необхідні дані, які можуть бути використані, як доказ факту обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, вважає, що у проведенні можливих додаткових досліджень необхідності не має, його майно не є безпосереднім предметом злочину, тому вважає, що в подальшому арешті потреби не має і такий підлягає скасуванню.
В судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву у якій просив розглядати клопотання без його участі та таке задовольнити.
Слідчий СВ ВП № 1 Хустського РУП ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, подала суду заяву у якій просила розглядати клопотання без її участі та не заперечує проти задоволення такого, оскільки з вказаним майном проведені всі необхідні слідчі дії.
Вивчивши матеріали клопотання, суд вважає, що клопотання підлягає до задоволення з слідуючих підстав.
Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Арешт майна, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, є заходом забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частиною ч.2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 132 КПК України доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.
При вирішенні питання про подальше застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Іршавського районного суду Закарпатської області від 10.09.2021 у справі № 301/2441/21 було накладено арешт на: частини будівельного риштування, а саме: діагональ блакитного кольору 11 шт., довжиною 330 см; ригіль блакитного кольору 12 шт., довжиною 307 см.; стойки блакитного кольору 8 шт., розміром 106 см. на 205 см.; стойки блакитного кольору 2 шт., розміром 1 м. на 80 см.; діагональ жовтого кольору 10 шт., розміром 333 см.; ригіль жовтого кольору 10 шт., розміром 300 см.
Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3ст. 28 КПК України, однак такий строк має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини продовження заходів забезпечення кримінального провадження як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Відтак зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі і щодо позбавлення або обмеження права власності.
Таким чином, враховуючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом, зважаючи на обставини справи, тривалість проведення досудового розслідування, що в свою чергу призводить до порушення права власника та/або користувача на користування будівельним риштуванням, а також відсутність обставин, які б вказували, що у разі передачі вказаного будівельного риштування його власнику, таке може бути знищено чи приховано, слідчий суддя вважає, що потреба в застосуванні подальшого арешту майна відпала.
Враховуючи викладене клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, підлягає задоволенню, оскільки з вказаним будівельним риштуванням проведені всі необхідні слідчі дії, як зазначено слідчим у поданій нею заяві.
Керуючись ст.ст.131, 170, 174, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Іршавського районного суду Закарпатської області від 10.09.2021 на частини будівельного риштування, а саме на: діагональ блакитного кольору 11 шт., довжиною 330 см; ригіль блакитного кольору 12 шт., довжиною 307 см.; стойки блакитного кольору 8 шт., розміром 106 см. на 205 см.; стойки блакитного кольору 2 шт., розміром 1 м. на 80 см.; діагональ жовтого кольору 10 шт., розміром 333 см.; ригіль жовтого кольору 10 шт., розміром 300 см., та повернути таке власнику ОСОБА_3 , мешканцю АДРЕСА_1 .
Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Іршавського

районного суду: ОСОБА_1