ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 629/205/17 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-кп/818/3443/21 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
з секретарем - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 02 листопада 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 ,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 02 листопада 2021 рокузадоволено клопотання прокурора та застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 30.12.2021 року та визначено заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 115 950 гривень.
Захисник обвинуваченого, не погоджуючись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати, обравши запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту.

Підставою для взяття під варту було те, що обвинувачений нібито ухиляється від явки до суду, вчиняє нові злочини. Вказані ризики є сумнівними, оскільки обвинувачений пояснив, що не отримував судових повісток, інкриміновані йому злочини взагалі не вчиняв, має постійне місце проживання та в подальшому буде своєчасно з`являтися в судові засідання. Є людиною поважного віку. Вважає недоведеним, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостанім. Жоден ризик не обгрунтований.

Вислухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 422-1 КПК України розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Суд встановив наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, посилаючись на те, що обвинувачений був відсутній за місцем проживання, на виклики суду не з`являвся, був оголошений у розшук, не одружений, має ще два кримінальних провадження. Враховуючи кількість інкримінованих ОСОБА_6 злочинів, наявність стосовно нього інших кримінальних проваджень, те, що він був оголошений у розшук як зазначено в ухвалі, висновок суду про необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для забезпечення подальшого судового розгляду є обгрунтованим.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду. Надаючи оцінку настання ризиків, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що обвинувачений з метою уникнення можливого покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів може вдатися до відповідних дій, передбачених ст. 177 КПК України.

Доводи захисника про поважний вік обвинуваченого заслуговують на увагу, проте не є визначальними при оцінці ризиків. Об`єктивних доказів наявності у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків у місці проживання суду не надано.

Посилання захисника на те, що обвинувачений не вчиняв інкримінованих йому злочинів є передчасними, оскільки при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Наявність достатніх доказів для доведення винуватості особи, складу кримінальних правопорушень суд перевіряє в нарадчій кімнаті за результатами судового провадження.
Разом з тим колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції неправильно визначено розмір застави, а саме виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на час ухвалення судового рішення, 2379 гривень.
Частиною 3 ст. 183 КПК України визначено слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Норми КПК України не передбачають порядку визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, однак виходячи з положень ст. 9 КПК України, яка визначає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, з урахуванням вимог ст. 7 КПК України та ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», згідно якої судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, колегія суддів приходить до висновку про необхідність зменшення розміру застави із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який встановлений на 1 січня календарного року, в якому приймається процесуальне рішення, тобто 2270 гривень. Таким чином застава, яка може бути внесена обвинуваченим як альтернативний запобіжний захід має складати 113 500 гривень.
З огляду на зазначені для даного провадження обставини, колегією суддів інших порушень КПК України при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції не встановлено, а тому, за наслідками апеляційного розгляду, вважає за необхідне ухвалу суду змінити лише в частині визначення розміру застави з наведених вище підстав.
Керуючись ст.ст.405, 407 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 задовольнити частково
Ухвалу Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 02 листопада 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 в частині визначення розміру застави змінити.
Визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 113 500 гривень.
В решті ухвалу суду залишити без змін.
Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді