У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2021 р. м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , перевіривши заяву засудженого ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Кобеляцького районного суду Полтавської області від 15.05.2015 по справі № 532/2421/14-к,

Встановив:

14 грудня 2021 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла заява ОСОБА_2 , засудженого вироком Кобеляцького районного суду Полтавської області від 15 травня 2015 року за ч.4 ст. 187, п.п. 6, 12 ч.2 ст. 115 КК України до 13 років позбавлення волі, про перегляд цього вироку за нововиявленими обставинами.

Згідно з положеннями ч.2 ст.464 КПК України не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами.

Вирішуючи вказане питання, слід виходити з того, що на особу, яка звертається із такою заявою, покладається обов`язок:

1) надати суду докази щодо наявності обставин, які особа вважає нововиявленими, а у випадку неможливості їх надання, вжиття заходів з їх отримання;

2) надати докази щодо часу отримання особою інформації про обставини, які вона вважає нововиявленими, від якого відлічується строк на подання заяви про перегляд.

Відповідно до ч.2 статті 462 КПК України, у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються:

1) найменування суду, до якого подається заява про перегляд;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування), поштова адреса особи, яка подає заяву, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є;

3) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява;

4) обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду;

5) обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду;

5-1) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 459 цього Кодексу;

5-2) клопотання про поновлення строку подання заяви;

6) перелік документів та інших матеріалів, які додаються.

У поданій заяві ОСОБА_2 , посилаючись на пункти 1, 2, 3, 4, 5 ч. 2 ст. 459 КПК України в редакції, яка була чинною до 03.08.2017, та вказуючи на існування інших обставин, зокрема, даних про невинуватість засудженого в тій або іншій частині злочинів, що ставляться йому у вину, викриття обману та на те, що перелік «інших підстав» не є вичерпним, зазначає, що нововиявленими та такими, що можуть вплинути на судове рішення, зокрема є:

- незрозумілість підстав проведення експертизи «експертами які на той період не являлися експертами відповідно до відповіді від Департаменту Охорони Здоров`я від 07.05.2015», що на думку засудженого підтверджує фальсифікацію справи;

- «акт від 2015 року складений ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про те що надійшли з прокуратури Полтавської області речові докази в запечатаному пакеті, на пакеті була вказана наявність нунчаків, а вреальності їх не було в налічії», що на думку засудженого підтверджує фальсифікацію доказів;

- не прийняття до уваги висновку судово-медичного експерта ОСОБА_5 за № 88 від 17.10.2014 щодо показів ОСОБА_6 та взяття до уваги висновку судово-медичного експерта ОСОБА_5 за № 89 щодо показів ОСОБА_7 ;

- порушення положень ст. 101 КПК України експертами під час проведення судово-психіатричної експертизи та складання актів судов-психіатричного експерта № 565 від 07.11.2014 та № 577 від 14.11.2014 шляхом ствердження, а не припущення про перебування у тому чи іншому психологічному стані засуджених ОСОБА_6 і ОСОБА_7 ;

- клопотання захисника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 про проведення додаткової експертизи, за результатами котрої було складено висновок експерта № 13 від 11.02.2015 про неможливість встановити, у якому одязі ОСОБА_2 перебував у час скоєння злочину, «хоч на початку судового розслідування про вилучення записів з камер спостереження і два свідчення про те що ходотайствував ще на досудовому розслідуванні слідчому який вів дану справу, але відеозаписи не були вилучені, експертиза проводилася до того як були розібрані речові докази в судовій залі і було встановлено в чому він був одягнутий».

Враховуючи викладене ОСОБА_6 вважає, що всі ці факти підтверджують його невинуватість в інкримінованому йому злочині, передбаченому ч.4 ст. 187, п.п. 6, 12 ч.2 ст. 115 КК України, та просить переглянути вирок Кобеляцького районного суду Полтавської області від 15.05.2015.

Відповідно до вимог ч.1 ст.459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 2 ст. 459 КПК України в чинній редакції зазначено, що нововиявленими обставинами визнаються:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Пункт 4 частини 2 статті 459 наразі має редакцію Законів № 2136-VIII від 13.07.2017, № 2147-VIII від 03.10.2017, а пункти 2 і 5 частини 2 статті 459 виключено на підставі Закону № 2147-VIII від 03.10.2017.

Виходячи з викладеного, вважаю, що у відкритті провадження за нововиявленими обставинами за заявою ОСОБА_6 про перегляд вироку Кобеляцького районного суду Полтавської області від 15.05.2015 за нововиявленими обставинами слід відмовити, оскільки заявник не навів жодних обставин, які були б нововиявленими. Доводи на які посилається засуджений, були досліджені та оцінені судом при ухваленні вироку, який переглядався судами апеляційної та касаційної інстанції, а обґрунтування заявлених вимог зводиться до переоцінки доказів, зібраних та досліджених судом під час судового розгляду, а тому не можуть вважатися нововиявленими обставинами.

Заява ОСОБА_6 не містить зазначення та обґрунтування того, що вказані ним обставини не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а жодних доказів на підтвердження цього не було заявником ані вказано, ані долучено.

Приймаючи рішення про відмову у відкритті провадження, суддя керується положеннями ч.2 ст.464 КПК України про те, що «суддя … вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами», які необхідно розуміти як такі, що надають судді повноваження перевірити наявність підстав для відкриття провадження за нововиявленими обставинами та ухвалити рішення про відкриття такого провадження чи відмову у його відкритті.

Законодавець використав у цій нормі саме формулювання «суддя … вирішує питання про відкриття … провадження …», а не «суддя … відкриває … провадження …». Перше формулювання, на відміну від другого, насправді не означає, що за результатами вирішення відповідного питання має бути ухвалене лише рішення про відкриття провадження. Надавши судді повноваження «вирішувати питання», законодавець тим самим надав судді повноваження оцінювати, чи є підстави для відкриття провадження і, таким чином, вирішувати: відкрити провадження чи відмовити у його відкритті.

Висновок щодо застосування норм права та право суду відмовити у відкритті провадження за нововиявленими обставинами, перевіривши наявність підстав для відкриття провадження, прямо закріплений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 03.02.2020 (522/14170/17).

За позицією, висловленою Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у постанові від 23.01.2019 (757/30909/16-к), головуючий суддя одноособово вирішує питання щодо відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами.

Чинним законодавством України встановлено, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Усталена практика ЄСПЛ зазначає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Ці обмеження повинні відповідати законній меті і має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються, та метою, яку намагаються досягнути.

У рішенні у справі «Брумареску проти Румунії» міжнародна судова установа (ЄСПЛ) наголошує, що юридична визначеність вимагає поваги до принципу «res judicata», тобто остаточності судового рішення. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі (пункти 61, 62). Як акцентує увагу ЄСПЛ у рішенні у справі «Рябих проти Росії», відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають вагомі й непереборні обставини (пункт 52). Перегляд не повинен розглядатись як прихований спосіб оскарження.

Враховуючи вищевказане, відсутність обставин, які є нововиявленими, керуючись статтями 442, 459, 464 КПК України та враховуючи висновки Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 23.01.2019 і висновки Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 03.02.2020, суддя,

Постановив:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_2 року про перегляд вироку Кобеляцького районного суду Полтавської області від 15 травня 2015 року за нововиявленими обставинами.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня отримання її копії.

Суддя