Провадження №1-кс/127/8187/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 вересня 2021 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0000272 від 04.09.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0000272 від 04.09.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України. В обґрунтування своїх вимог заявник зазначив, що слідчим відділу ОТЗ СУ ГУНП у Вінницькій області майором поліції ОСОБА_5 здійснюється досудове розслідування вищезазначеного кримінального правопорушення. На підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 08 квітня 2021 року слідчому надано дозвіл на проведення обшуку за місцем здійснення діяльності ОСОБА_4 , а саме на земельній ділянці, яка відноситься до промислової території і знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний обшук був проведений 13 квітня 2021 року слідчим відділу СУ ГУНП у Вінницькій області, але не за вищевказаною адресою, де надано дозвіл на обшук, а за адресою здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_4 : АДРЕСА_1 . Дана земельна ділянка виробничий майданчик, який згідно з договором №5/032 перебуває в оренді у ОСОБА_4 на підставі договору №5/032 від 12.02.2020, укладеного між ним та ПАТ «Вінницяоблпаливо» в особі генерального директора ОСОБА_6 . В ході обшуку було виявлено та вилучено лісопродукцію - колоди породи дуб, довжиною 3,00 м, діаметром від 35 см до 50 см, клас якості С та D:, в кількості 11 штук. При цьому, другий примірник протоколу обшуку разом із доданим до нього описом вилучених документів та тимчасово вилучених речей у відповідності до вимог ч. 9 ст. 237 КПК України не вручений особі, у якої проведено обшук, ОСОБА_4

23 квітня 2021 року слідчим суддею Вінницького міського суду Вінницької області у справі №127/9728/21 прийнято рішення про накладення арешту на вищезазначену земельну ділянку. При цьому власник майна ОСОБА_4 участі у судовому засіданні при вирішенні питання про накладення арешту на майно не приймав, з судовим рішенням не ознайомлювався, копії його не отримував. Вилучена лісопродукція на законній підставі придбавалась ОСОБА_4 , про що є відповідні документи і про наявність таких документів ОСОБА_4 слідчого повідомляв. Щодо обґрунтування наявності чи відсутності бирок, то відповідно до чинного законодавства, наявність бирок лише обов`язкове при обліку деревини, яка реалізується і прямує від лісогосподарства, де проводилась вирубка, до замовника. Після потрапляння лісопродукції до виробничого майданчику, вказані колоди піддавались механічній розпиловці та надання товарного вигляду і в подальшому повинні були реалізовуватись за ТТН та накладними продавця ОСОБА_4 . Будь яких доказів про незаконність походження даної лісопродукції як на час проведення обшуку та накладення арешту, так і після спливу 3-х місяців, сторона обвинувачення не має. Подальший незаконний арешт майна призведе до втрати його товарних властивостей та якостей і призведе до спричинення матеріальних збитків власнику ОСОБА_4 . Частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача. Накладення арешту на лісопродукцію порушує фундаментальне право на користування і суттєво впливає на взяті зобов`язання цивільно-правового характеру перед контрагентами ФОП ОСОБА_4 . Враховуючи вищевикладене, заявник просить скасувати арешт майна та повернути колоди породи дуб власнику - ОСОБА_4 , оскільки на даний час не існує об`єктивних обставин щодо утримання даного майна у сторони обвинувачення. Крім того, арешт накладено з незрозумілих цілей і завдань кримінального провадження, адже існують докази оплати лісопродукції, що виключає обставини незаконної фінансової операції з її придбання та зберігання.

В судове засідання заявник адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Прокурор відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, суду надіслав заяву, в якій повідомив, що згідно з постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_8 від 15 вересня 2021 року здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 246 КК України, у кримінальному провадженні №0000272 від 04.09.2020 доручено слідчим Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0000272 від 04.09.2020 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 246 КК України, слід повернути заявнику з наступних підстав.

У главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

В матеріалах справи міститься постанова заступника Генерального прокурора ОСОБА_8 від 15 вересня 2021 року, згідно з якою, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 4 ст. 246 КК України, у кримінальному провадженні №0000272 від 04.09.2020 доручено досудове розслідування слідчим Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань.

Відтак на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Вінницького міського суду Вінницької області.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000272 від 04.09.2020 слід повернути заявнику як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання заявнику.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження №0000272 від 04.09.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, повернути заявнику - адвокату ОСОБА_3 разом із усіма доданими до нього матеріалами для звернення до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п"яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: