н/п 1-кс/766/8725/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2021 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Херсоні клопотання старшого слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000730 від 19.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області, ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000730 від 19.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить: застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб.

Мотивуючи клопотання, слідчий вказує, що у провадженні СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000730 від 19.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у парку «Слави» по вул. Дружби у м. Херсоні під час святкового концерту з нагоди дня міста Херсону, 18.09.2021 близько 23.00 годин, достовірно знаючи, що на пропускному пункті працівниками Національної поліції здійснюється діяльність з охорони громадського порядку, та підтримується публічна безпека, умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, бажаючи і передбачаючи можливість настання злочинних наслідків у вигляді заподіяння потерпілому тілесних ушкоджень, наніс старшому інспектору моніторингу Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області ДПП капітан поліції ОСОБА_7 , який відповідно ст. 17 Закону України «Про поліцію», ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» є поліцейським та працівником правоохоронного органу, який здійснював несення служби з охорони громадського порядку та публічної безпеки, який був одягнений у формений одяг працівника поліції, один удар рукою в обличчя, у результаті чого спричинив йому відповідно до довідки КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» Херсонської обласної ради № 875 від 18.09.2021 тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, забійної рани голови.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Слідчий вказує, що у вчинені вказаного злочину підозрюються: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Херсон, громадянин України, з середньою освітою, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

18.09.2021 року о 23.45 годині ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.09.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Слідчий зазначає, що на даному етапі кримінального провадження, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування матеріалами, а саме:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 19.09.2021;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_7 від 20.09.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 19.09.2021;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 від 19.09.2021;

- протоколом допита свідка ОСОБА_9 від 19.09.2021;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 19.09.2021;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.09.2021;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 ;

- Довідкою № 875 від 18.09.2021 виданою КНП «Херсонська обласна клінічна лікарня» Херсонської обласної ради.

Посилаючись на практику Європейського суду з прав людини згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс. Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства», «Мюррей проти Об`єднаного Королівства», вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

З метою належного дотримання вимог, закріплених у Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно керуватись правовими позиціями Європейського суду з прав людини, сформульованими ним у рішеннях.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Феррарі-Браво проти Італії» Комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою, «Мамедова проти Росії» Суд неодноразово відзначав, що суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів та інші.

Враховуючи, мотив вчинення злочину, його зухвалість, відсутність постійних соціальних зв`язків, покинення місця скоєння злочину з метою ухилення від кримінальної відповідальності, дає обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду), крім того існує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

Враховуючи викладені вище обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п. п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому слідчий звертається до суду з клопотанням про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Слідчий звертає увагу на те, що події відбувались вдень, співробітники поліції - потерпілий та свідок були одягнуті у формений поліцейський одяг і після спричинення тілесних ушкоджень, підозрюваний з місця скоєння правопорушення зник, не дочекавшись ані карету швидкої допомоги, ані співробітників поліції, що свідчить про намагання переховуватись від органів досудового розслідування.

Крім того, у підозрюваного ОСОБА_5 наявні слабкі соціальні зв`язки, а саме те, що він зареєстрований в м. Херсоні, за місцем реєстрації він не проживає, його батьки проживають в місті Києві, не має постійного джерела доходу.

Враховуючи викладене, більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування та судового розгляду, у зв`язку з чим стосовно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід - «тримання під вартою».

Посилаючись на вищевикладені обставини, слідчий просить клопотання задовольнити.

Вивчивши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, вислухавши пояснення прокурора, яка підтримала клопотання, просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши пояснення підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, просили відмовити в його задоволенні посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, доводи захисника щодо порушення підслідності, оскільки особа наразі є солдатом та несе військову службу у Збройних силах України, дослідивши копії підтверджую документів, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Згідно п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.

У відповідності до п. 3 ч. 4 ст. 216 КПК України, слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень: проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), крім кримінальних правопорушень, передбачених статтею 422 Кримінального кодексу України.

Відповідно до висновків Об`єднаної палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду викладених в постанові від 24 травня 2021 року (справа № 640/5023/19) недотримання належної правової процедури як складового елементу принципу верховенства права є визнання доказів, одержаних в ході досудового розслідування недопустимими на підставі ст. 86, п. 2 ч. 3 ст. 87 КПК як таких, що зібрані (отримані) неуповноваженими особами (органом) у конкретному кримінальному провадженні, з порушенням установленого законом порядку.

Враховуючи, що підозрюваний є військовослужбовцем Національної гвардії України, що підтверджується копією військового квитка та відпускним квитом, при цьому повідомлення про підозру вручено слідчим органом Національної поліції за погодженням прокурора Херсонської окружної прокуратури, а отже на думку слідчого судді з порушенням правил підслідності. Не надаючи оцінку допустимості чи недопустимості доказів, слідчий суддя не може прийняти до уваги долучені до клопотання відомості, що зібрані неуповноваженими особами (органом). Крім того, слідчий суддя звертає увагу на ту обставин, що у відповідності до вимог п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, до підозрюваного не може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки особа не є раніше судимою та прокурором не надано жодних доказів, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131,132,176-178,183,184,193-196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000730 від 19.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення .

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали оголошений в приміщенні суду 27.09.2021 р. о 12 год. 20 хв.

Слідчий суддяОСОБА_1