Провадження № 1-кс/643/4836/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002928 від 06.11.2021, за ознаками ч. 1 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

ВП №1 Харківським РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0002928 від 06.11.2021, за ознаками ч. 1 ст. 286 КК України.

Під час досудового розслідування по кримінальному провадженню встановлено, що 06.11.2021 надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (уродженки міста Харкова, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) про те, що 04.11.2021 її чоловік ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 був доставлений до КНП "МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова" Харківської міської ради з тілесними ушкодженнями, які він отримав внаслідок ДТП, яке сталося 03.11.2021 на трасі Харків-Липці за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Черкаські Тишки, вул. Миру 15.

Відомості про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ч. ч. 1, 4 ст. 214 КПК України внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.11.2021 за №0002928 за попередньою кваліфікацією ч. 1 ст. 286 КК України.

Згідно пояснення ОСОБА_5 03.11.2021 приблизно о 19:00 год. він переходив трасу «Харків-Липці» поряд з магазином «Славутич» коли його збив автомобіль, через що він втратив свідомість і прийшов до тями, коли приїхала швидка медична допомога. Його госпіталізували КНП "МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова", де оглянули, зашили рвану рану на голові і сказали, що з ногами все впорядку, після чого він написав заяву, щоб його відпустили додому. Коли ОСОБА_5 повернувся додому на таксі то відчув сильний біль у правій нозі, через не міг ходити і залишився вдома ночувати. 04.11.2021 вранці ОСОБА_5 викликали швидку медичну допомогу оскільки у нього опухли ноги і він не міг ними рухати. ОСОБА_5 був знову госпіталізований до КНП "МКЛШНМД ім. проф. О.І. Мещанінова", де йому поставили діагноз подвійний перелом правої ноги, контактні телефони НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ).

Згідно повідомлення оператора 102 від 03.11.2021 на трасі Харків-Липці поряд з адресою: С Черкаські Тишки, вул.. Миру 15, сталося ДТП в ході якого автомобіль ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_5

05.11.2021 був проведений огляд місця події поряд з будівлею за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське вул.. Першотравнева 1 . В ході огляду було виявлено та вилучено ТЗ автомобіль ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 . Вказаний автомобіль було передано на відповідальне зберігання ОСОБА_6 з місцем зберігання автостоянка під охороно, яка розташована поряд з адресою: м. Харків, Майдан захисників України 4.

Вилучений в ході огляду місця події 05.11.2021 ТЗ автомобіль ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 є безпосереднім речовим доказом вказаного кримінального правопорушення. Необхідність визнання вказаного транспортного засобу речовим доказом полягає у тому, що він необхідний для проведення експертиз (авто-товарознавчої, трасологічної, авто-технічної тощо.) направлених на встановлення обставин кримінального правопорушення, проведення слідчих експериментів та зберігають на собі сліди вчиненого правопорушення. Викладене свідчить, що зазначені вище предмети зберігають на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 автомобіль ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 належить ОСОБА_7 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_5 .

На теперішній час ТЗ автомобіль ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 , перебуває у ОСОБА_6 , який взяв автомобіль на відповідальне зберігання, контактний телефон НОМЕР_6 .

Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, що ТЗ автомобіль ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 є речовим доказом, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігає на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому посилаючись на те, що вищевказані предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, просив накласти арешт на майно.

Прокурор до початку судового засідання подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_7 до початку судового засідання подала заяву, в якій просила судове засідання проводити за її відсутності, проти задоволення клопотання прокурора про накладення арешту майна на її автомобіль не заперечувала.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчий суддя вважає, що строки для звернення з клопотанням про арешт майна прокурор не пропустив, оскільки клопотання про арешт майна подано до суду 08.11.2021 засобами поштового зв`язку.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а також по якому необхідно провести ряд судових експертиз та інші слідчі дії. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити та накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено під час огляду місця події 05.11.2021 поряд з будівлею за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське вул. Першотравнева 1, а саме ТЗ автомобіль ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_7 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_5 .

Місцем зберігання автомобілю ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_3 визначити охоронювану автостоянку, яка розташована за адресою: м. Харків, майдан Захисників України, 4.

Вирішення питання щодо визначення осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1