Справа № 569/1755/20
УХВАЛА

про продовження строку тримання під вартою

14 вересня 2021 рокум. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області
в складі судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне кримінальне провадження №№ 0006009, 0006965, 0005804 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357, ч. 2 ст. 185 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357, ч. 1 ст. 309 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подав клопотання про продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на два місяці, оскільки строк застосування останнього закінчується 16 вересня 2021 року.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 19 липня 2021 року обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_6 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 16 вересня 2021 року.

Строк тримання під вартою обвинувачених закінчується 16 вересня 2021 року, однак призначити судове засідання та завершити кримінальне провадження до цієї дати неможливо.

Потерпілі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 в судове засідання не з`явилися. В матеріалах справи наявні заяви, в яких останні просять суд проводити підготовче судове засідання за їх відсутності.

Потерпіла ОСОБА_12 в судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_13 в судове засідання не з`явився. До його початку подав до суду клопотання, в якому просив суд залучити його підзахисному іншого адвоката, в зв`язку з неможливістю явки в судове засідання, так як перебуває на лікуванні.

Обвинувачений ОСОБА_6 , не заперечивши проти проведення судового засідання у відсутності його захисника, вирішення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою покладає на розсуд суду.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні не заперечили щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Заслухавши прокурора, захисника та обвинувачених, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає за доцільне продовжити строк тримання обвинувачених під вартою.
За положенням ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.
При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06 квітня 2000 року, рішення «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року).
ОСОБА_4 та ОСОБА_6 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, які згідно ст. 12 КК України відносяться до нетяжких та тяжких злочинів.
Вирішуючи клопотання прокурора щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, судом враховуються вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачені можуть переховуватися від суду, вчиняти нові умисні злочини, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, також із ступеня тяжкості інкримінованих злочинів.

Крім того, обвинувачені раніше притягалися до кримінальної відповідальності, не мають постійного джерела доходів, неодружені, що свідчить про відсутність у останніх міцних соціальних зв`язків та не дає змоги здійснювати належний контроль за їх поведінкою та місцем проживання в разі застосування стосовно них іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Отже підстави, за яких судом було застосовано до обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та обставини, які при цьому враховувались не змінились, а ризики не зменшились та є триваючими.
Враховуючи вищевикладене, а також відсутність підстав вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи можуть забезпечити виконання обвинуваченим покладених на них процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченим запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів.
Як визначено в ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
На підставі ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 01 липня 2021 року встановлений в розмірі 2 379 гривень.
З урахуванням вищенаведеного, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченим заставу у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 331 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою задоволити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Рівне, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому, строк тримання під вартою на 60 днів з 14 вересня 2021 року до 12 листопада 2021 року.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 190 320 (сто дев`яносто тисяч триста двадцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий суду.
З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 та заставодавцю що, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю с. Садове, Барашівського району Київської області, проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому, строк тримання під вартою на 60 днів з 14 вересня 2021 року до 12 листопада 2021 року.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 190 320 (сто дев`яносто тисяч триста двадцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий суду.
З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язки, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 та заставодавцю що, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору, надіслати начальнику Державної установи «Рівненський слідчий ізолятор».
Ухвалу Рівненського міського суду Рівненської області від 19 липня 2021 року в частині продовження строку тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_6 вважати такою, що втратила чинність з моменту постановлення даної ухвали.
Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1