Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/995/2021 Справа № 641/3789/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2021 року Комінтернівський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 19.05.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вказане клопотання прокурора в обґрунтування якого він посилається на те, що в провадженні сектору дізнання ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 19.05.2021 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 190 КК України.

Допитаний у кримінальному провадженні в якості потерпілого ОСОБА_4 повідомив, що приблизно 20 років тому, у 2001 році між ним та ОСОБА_5 у 7-ій нотаріальній конторі було укладено договір довічного утримання. ОСОБА_5 проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою ОСОБА_4 доглядав за ОСОБА_5 , привозив останньому продукти харчування, а також надавав грошові кошти для оплати комунальних послуг. Потерпілий навіщав ОСОБА_5 приблизно раз-два на тиждень.

09.05.2021 ОСОБА_4 з дружиною зателефонував ОСОБА_5 з метою привітати останнього з Днем Перемоги, проте не змогли додзвонитись, як вважав потерпілий із-за несправності телефону. 12.05.2021 до ОСОБА_4 зателефонувала сусідка ОСОБА_5 - ОСОБА_6 та повідомила, що ОСОБА_5 не бачила близько трьох днів. 13.05.2021 ОСОБА_4 приїхав до ОСОБА_5 , вхідні двері були зачинені зсередини, у звязку з чим, він не зміг їх відкрити своїм ключем, та викликав МНС. Коли працівники МНС відкрили вхідні двері до квартири ОСОБА_5 , на місці вже були співробітники поліції з якими ОСОБА_4 зайшов всередину квартири та побачив труп ОСОБА_5 ..

Крім цього на місце події приїхав чоловік на ім`я ОСОБА_7 , який представився співробітником ритуальних послуг та сказав, що поховання ОСОБА_5 буде коштувати близько 20 000 гривень, ОСОБА_4 повідомив, що на теперішній час таких грошових коштів не має, та ОСОБА_7 поїхав, при цьому сказав зателефонувати йому, коли буде зазначена сума. Потерпілий зателефонував дружині, вони зібрали грошові кошти в сумі близько 9000 грн., після чого зателефонували ОСОБА_7 , який знову приїхав у вказану квартиру, разом з ним був чоловік на імя ОСОБА_8 .

Після цього тіло ОСОБА_5 забрали в присутності останніх, а також ОСОБА_7 та ОСОБА_8 забрали паспорт ОСОБА_4 , технічний паспорт на квартиру ОСОБА_5 , договір довічного утримання між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , як вони пояснили ці документі їм необхідні в роботі. Після чого вказані особи поїхали.

На наступний день ОСОБА_4 викликали в Відділ поліції №2 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області. Вранці цього ж дня до потерпілого зателефонував ОСОБА_9 , який сказав, що він представник ОСОБА_8 , який був разом з ОСОБА_10 з ритуальних послуг, та повідомив, що забере ОСОБА_4 на своєму автомобілі, та допоможе вирішити всі питання пов`язанні з похованням ОСОБА_5 . З ОСОБА_9 потерпілий поїхали до відділу поліції, де ОСОБА_9 у слідчого забрав документи для поховання, ОСОБА_4 ставив підписи там, де його казав слідчий. Після чого вони поїхали до моргу по вул. Дмитрівській, де до них приєднався ОСОБА_11 з ритуальних послуг.

Отримавши довідку про причину смерті ОСОБА_5 , ОСОБА_4 з ОСОБА_9 направились на вулицю Конторську, де ОСОБА_9 отримав свідоцтво про смерть ОСОБА_5 , при цьому ОСОБА_9 мав при собі документи, які раніше ОСОБА_11 з ОСОБА_8 забрали з квартири, а саме паспорт ОСОБА_4 , технічних паспорт на квартиру ОСОБА_5 , договір довічного утримання між мною та ОСОБА_5 , крім того всі отримані в подальшому документи ОСОБА_9 забирав собі.

Далі ОСОБА_9 повідомив, що необхідно заїхати до нотаріуса ОСОБА_12 та підписати деякі документи, які пов`язані із вступом у право власності квартири ОСОБА_5 . Вони приїхали до нотаріуса, ОСОБА_4 був дуже втомлений і вже не пам`ятає, що саме він підписував. Після цього ОСОБА_4 попросив ОСОБА_9 віддати йому всі документи, проте він йому в цьому відмовив. Разом з цим, ОСОБА_9 цікавився чи є заборгованість за сплату комунальних послуг за квартирою ОСОБА_5 ..

На теперішній час всі перелічені документи знаходяться у ОСОБА_9 , на всі прохання потерпілого їх віддати, ОСОБА_9 йому відмовляє. ОСОБА_4 вважає, що ОСОБА_9 намагався швидко переоформити квартиру ОСОБА_5 на себе чи третіх осіб, скориставшись емоційним станом та втомленістю ОСОБА_4 , коли вони були у нотаріуса. Наскільки відомо потерпілому, договір довічного утримання був укладено на бланку одного нотаріуса, а підписано іншим, у зв`язку з чим необхідно отримати такі документи в архіві, з метою їх перевірки, що завадило ОСОБА_9 швидко переоформити квартиру ОСОБА_5 ..

Враховуючи те, що між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 укладено договір довічного утримання потерпілий являється власником квартири останнього, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою протидій злочинної діяльності невстановлених осіб, потерпілий ОСОБА_4 звернувся з проханням, щодо прийняття мір по накладенню заборони на відчуження двокімнатної квартири АДРЕСА_2 , яка на цей час належить йому.

Згідно інформаційної довідки № 257510958 від 20.05.2021 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, зазначена квартира АДРЕСА_2 знаходиться у приватній власності ОСОБА_4 .

Як встановлено досудовим розслідуванням на теперішній час невстановленими особами вчиняються незаконні дії щодо перереєстрації права власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 .

Прокурор вважає, що відчуження та реєстрація права власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 , загальною площею 44,8 (кв. м.), житлова площа 30,2 (кв. м.), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на іншу особу проводяться з порушенням законів України, та всупереч волі власника квартири ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відносно вказаної квартири, невстановленими особами вчиняються незаконні дії щодо перереєстрації права власності та саме на це нерухоме майно і спрямоване вищевказане кримінальне правопорушення, тобто воно є предметом злочину, а саме: об`єктом кримінально протиправних дій у відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України. З метою забезпечення збереження речового доказу та із завдань запобігання можливості його подальшого перетворення, відчуження, необхідно застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки квартира ним вже продана, а сам потерпілий не має ні до кого претензій щодо вчинення щодо нього шахрайських дій. Крім того, ОСОБА_4 зазначив, що має намір звертатися до слідчого із заявою про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Як зазначено прокурором, завданням арешту на вказану у клопотанні квартиру є запобігання можливості його відчуження з метою збереження речових доказів.
Однак, як зазначено потерпілим ОСОБА_4 , вказана квартира ним вже продана, і сам він не має ні до кого жодних претензій.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК Українита судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що за наданими матеріалами клопотання, неможливо чітко встановити, що існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що вказана у клопотанні квартира має доказове значення у кримінальному провадженні, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна або існує ризик її відчуження, оскільки вона продана потерпілим, як він вказує, законно.

Таким чином, у даному кримінальному провадженні прокурор не довів необхідності у накладенні арешту на вказане майно, що відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

За вказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку про те, що подане прокурором клопотання про арешт майна є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити прокурору Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на об`єкт нерухомого майна - двокімнатну квартиру АДРЕСА_3 , шляхом заборони вчинення будь яких реєстраційних дій державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам та посадовим особам, які відповідно до законодавства наділені повноваженнями державних реєстраторів,за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 19.05.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 190 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1