Справа №443/938/21
Провадження №1-кп/443/71/21
УХВАЛА
підготовчого судового засідання

23 червня 2021 року Жидачівський районний суд Львівської області

у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в :

До Жидачівського районного суду Львівської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні за №0000107 від 09.03.2021 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, підсудне Жидачівському районному суду Львівської області.

Обставин, які би перешкоджали призначенню справи до судового розгляду, а також для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4,6 ч.3 ст.314 КПК України, немає.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду справи.

Крім того, через канцелярію суду прокурором подано клопотання про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому, покликаючись на те, що ризики, враховані при обранні та продовженні запобіжного заходу не зменшились та продовжують буди актуальними. Застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать належної поведінки обвинуваченого.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні клопотання підтримав.

Обвинувачений клопотання заперечив.

Захисник клопотання заперчив, зазначивши, що усі слідчі дії завершено, ризики, які були підставою для обрання та продовження запобіжного заходу відпали, а тому вважає за можливе змінити запобіжний захід на більш м`який у виді домашнього арешту.

Потерпілий клопотання не заперечив.

Відповідно до частини 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішення Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року №1-р/2017 суд зазначив, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження.

У відповідності до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до пункту 3 статті 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

Однак, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальногромадянських прав та інтересів потерпілих. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Вирішуючи питання щодо доцільності продовження обвинуваченим терміну дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що така доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Водночас суд виходить із необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, визначених статтею 177 КПК України, для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в підготовчому судовому засіданні не встановлено. Відтак, суд доходить переконання, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження.
При розгляді справи судом не встановлено обставин, які б виключали перебування обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає не лише особі обвинуваченого, а й характеру та тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, такий виключає можливість перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, ухиленню його від суду.

Враховуючи вищенаведене та ризики визначені ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід продовжити, оскільки кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 відноситься до категорії особливо тяжких, за санкцією статті встановлено максимальну міру покарання у виді позбавлення волі строком на п`ятнадцять років. Крім того, ОСОБА_5 не працює та не навчається, а відтак немає законних джерел доходу, у випадку застосування більш м`якого запобіжного заходу може спілкуватися із учасниками кримінального провадження, переховуватись від суду, вчиняти нові кримінальні правопорушення та незаконно впливати на свідків, перешкоджати встановленню істини у справі.

Крім того, на переконання суду, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не здатен забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків.
Керуючись п.5 ч.3 ст.314, 183, 331 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу, застосованого щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 22 серпня 2021 року включно.
Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, головуючим суддеюодноособово у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жидачівського районного суду Львівської області на 02 липня 2021 року о 15 годині 30 хвилин.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та його захисника, а також потерпілого.

Ухвала в частині продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1