Провадження № 21-з/811/64/20 Доповідач: Гуцал І.П.
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 лютого 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді Гуцала І.П.,

суддів Белени А.В., Головатого В.Я.,

з участю секретаря Мельниченко І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 19 лютого 2020 року, а також виправлення у ній помилок,

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1 звернувся до Львівського апеляційного суду з заявою про роз`яснення ухвали Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року, а також виправлення допущених у ній помилок.

Зокрема, вказує на те, що зазначена вище ухвала містить очевидні помилки та розбіжності з дійсними обставинами справи, а також матеріалами оскаржуваних кримінальних проваджень.

Попри посилання в ухвалі на відкрите судове засідання, таке було постановлено без участі апелянта. Вказує, що судом було проігноровано його право на самоізоляцію, визнане Кабінетом Міністрів України.

Посилається на те, що оскаржуване кримінальне провадження було відкрите у грудні 2015 року для розслідування найбільш розповсюджених в Україні злочинів у сфері землевикористання та містобудування. Зокрема, міський голова та його підлеглі протидіють законній приватизації земельних ділянок приватних гаражів. Не зважаючи на це, слідча суддя ОСОБА_2 умисно «не побачила» фактів неприхованої бездіяльності правоохоронних органів, очевидного покривання злочинів, недостатності та непослідовності дій працівників органу досудового розслідування та прокуратури.

При цьому колегією суддів Львівського апеляційного суду під час перегляду ухвали слідчого судді допущено ряд порушень, зокрема: в ухвалі від 24 вересня 2020 року не вказаний день проголошення повного тексту ухвали; така постановлена у відсутності апелянта, хоча ним було заявлено клопотання про відкладення судового засідання.

Крім того, вказує, що слідчі органу досудового розслідування разом з прокурорами місцевої прокуратури понад п`ять років приховували повідомлені їм злочини, не провели жодної слідчої дії, окрім допиту. Після визнання його потерпілим, йому безпідставно відмовляли в участі у слідчих діях.

Вважає, що проведені допити мешканців будинку на АДРЕСА_1 , були проведені невідомо для чого, оскільки половина мешканців даного будинку не проживають на цій вулиці, не мають відношення до справи або взагалі не викликають довіри.

Також посилається на ряд злочинів, які, на думку ОСОБА_1 , були безпідставно не внесені до ЄРДР.

Зазначає, що колегія суддів апеляційної інстанції вдалась до тих самих маніпуляцій та порушень закону, які допустив слідчий Кулик І.С.

З огляду на наведене, вважає, що інформація та висновки слідчого судді Волоско І.Р. та слідчих суддів апеляційного суду ніяк не співвідноситься з обов`язком слідчого судді районного суду контролювати рішення і дії слідчих і прокурорів, а слідчих суддів апеляційного суду дії слідчих суддів районного рівня.

У зв`язку з цим суддями було зроблено нелогічний та неправомірний висновок про те, що закриття кримінального провадження було законним. При цьому висновки здійснені судом без проведення належної експертизи, зі слів корумпованого слідчого.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду його заяви про роз`яснення рішення суду та виправлення у ньому помилок, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, у судове засідання не з`явився.

При цьому перед початком розгляду справи ОСОБА_1 особисто подав через канцелярію суду заяву про відвід колегії суддів, однак на розгляд своєї заяви не прийшов.

З огляду на наведене, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 380 КПК України, відповідно до якої неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд заяви про роз`яснення рішення суду та виправлення у ньому помилок у відсутності ОСОБА_1 .

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали скарги та заяви про роз`яснення ухвали суду та виправлення у ній помилок, колегія суддів приходить до наступного.

Під час розгляду поданої заяви встановлено, що ухвалою Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 19 лютого 2020 року залишено без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 - без задоволення.

Частиною 1 ст. 379 КПК України визначено, що суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

При цьому під поняттям «описка» слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Тоді як очевидною арифметичною помилкою є помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Таким чином судом можуть бути усунуті помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення.

Основною умовою виправлення описки та помилки є те, що при вирішенні цих питань суд не вправі змінювати змісту судового рішення.

З поданої заяви ОСОБА_1 вбачається, що у такій відсутні описки та помилки, які б могли підлягати усуненню шляхом застосування положень ст. 379 КПК України.

При цьому відсутність в ухвалі Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року вказівки на день проголошення повного тексту ухвали не може вважатися помилкою, оскільки відповідно до вимог ч. 2 ст. 376 КПК України, резолютивна частина судового рішення оголошується у випадку, якщо складання судового рішення у формі ухвали (постанови) вимагає значного часу, оголошення лише резолютивної частини є правом, а не обов`язком суду.

Так, про час оголошення повного тексту ухвали (постанови) має бути зазначено у раніше складеній її резолютивній частині. Разом з тим, оскільки під час розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось, резолютивна частина рішення не проголошувалась, судом було одразу виготовлено повний текст рішення, а тому в рішенні суду відсутня вказівка на день проголошення повного тексту ухвали.

Крім того, не є помилкою і зазначене ОСОБА_1 посилання в ухвалі суду на те, що судове засідання з розгляду його апеляційної скарги було відкритим.

Так, ч. 1 ст. 7 КПК України визначено загальні засади кримінального провадження, однією з яких є відкритість судового провадження.

Частиною 2 ст. 27 КПК України визначено, що кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про обмеження доступу осіб, які не є учасниками судового процесу, в судове засідання під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», якщо участь в судовому засіданні становитиме загрозу життю чи здоров`ю особи.

Таким чином, відкритість як одна із загальних засад кримінального провадження означає прозорість розгляду справ, в тому числі, можливість осіб, які не є учасниками судового процесу, бути присутніми під час такого розгляду.

В той самий час учасник кримінального провадження наділений процесуальними правами, одне з яких бути повідомленим про час та місце розгляду його справи.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

При цьому поважність причин неприбуття оцінюється колегією суддів під час вирішення питання про можливість розгляду апеляційної скарги у відсутності особи, яка її подала.

Оскільки мотиви розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 19 лютого 2020 року у відсутності апелянта зазначені в ухвалі Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року, такі повторно колегією суддів не зазначаютьсяя.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Виходячи зі змісту вказаної норми, роз`ясненню підлягає суть прийнятого рішення, а не мотиви та підстави для його прийняття. Необхідність роз`яснення судового рішення зумовлюється його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

При роз`ясненні судового рішення, більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що за заявою про роз`яснення судового рішення суд не може змінювати змісту постановленого ним рішення, сама суть роз`яснення рішення суду полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на питання щодо його правомірності чи законності, він лише повинен пояснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє їх можливості його реалізації.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо. Якщо заявником порушується питання про зміну рішення або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Колегією суддів встановлено, що ухвалою Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року у справі №461/10477/19, провадження №11-сс/463/187/20 відмовлено у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 19 лютого 2020 року.

Як вбачається з заяви про роз`яснення рішення суду, з якою звернувся ОСОБА_1 , останньому незрозумілі мотиви, з яких виходила колегія суддів, відмовляючи у задоволенні його апеляційної скарги.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що текст ухвали складено відповідно до вимог ст. 419 КПК України з посиланням на норми діючого кримінального процесуального закону, викладений чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння її точного змісту, а зазначені апеляційним судом мотиви постановленої ним ухвали не є підставою для роз`яснення такої, а відтак підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали апеляційного суду в порядку ст. 380 КПК, за наведеними в ній доводами, відсутні.

Керуючись 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Львівського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 19 лютого 2020 року, а також виправлення у ній помилок, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді

Гуцал І.П. Белена А.В. Головатий В.Я.