У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
В обґрунтування клопотання зазначив, що 12.02.2015 Якимівським районним судом Запорізької області було винесено ухвалу по справі № 1-кс/330/30/2015 про арешт майна, а саме: автомобіля VolksWagen CC державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 . Термін дії ухвали визначався до 12.04.2015.
Після спливу строку дії ухвали від 12.02.2015 слідчий Якимівського РВ ГУМВС України в Запорізькій області майор полці ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про продовження арешту майна на вищезазначений автомобіль.
У подальшому, 11.06.2015 Якимівським районним судом Запорізької області було винесено ухвалу, якою було продовжено строк тримання майна, а саме автомобіля VolksWagen CC державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 , до закінчення кримінального провадження. Також вищезазначеною ухвало вищевказане майно було передано на відповідальне зберігання ОСОБА_6
23.06.2015 Апеляційним судом Запорізької області винесено ухвалу, якою залишено апеляційні скарги ОСОБА_6 та прокурора без задоволення, а ухвалу суду від 11.06.2015 без змін.
Далі, при спробі зняття арешту з автомобіля заявнику стало відомо, що на нього було накладено арешт, але вже ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.12.2015 року. Дізнався він про вказану ухвалу лише у 20 числах лютого 2016.
09.03.2016 Апеляційним судом Запорізької області ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 08.12.2015 залишено без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_4 без задоволення.
10.03.2016 року на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя автомобіль заявника знову було вилучено.
16.03.2016 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя заявнику було відмовлено у клопотанні про зняття з арешту майна в зв`язку з тим, що в рамках кримінального провадження необхідно провести певні слідчі дії, а саме ряд експертиз.
11.07.2016 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_4 було відмовлено у клопотанні про зняття арешту майна.
16.05.2017 ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя накладено арешт на автомобіль VolksWagen CC державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 , а також встановлено заборону будь-якій особі розпоряджатися та користуватися майном.
06.06.2017 автомобіль було вилучено у відповідального зберігача ОСОБА_7 та повернуто до м. Запоріжжя для зберігання на стоянці ГУНП в Запорізькій області.
Однак ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 . За життя ОСОБА_6 зареєстрував на своє ім`я транспортний засіб VolksWagen CC державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 .
Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина у вигляді автомобіля VolksWagen CC державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 .
За життя ОСОБА_6 склав заповіт від 30.04.2015 посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_8 та зареєстровано в реєстрі за № 1300. Відповідно до казаного заповіту ОСОБА_6 заповів вищезазначений автомобіль заявнику ОСОБА_4 .
Після смерті ОСОБА_6 . ОСОБА_4 відповідно до вимог чинного законодавства звернувся до нотаріальної контори задля прийняття спадщини за заповітом.
Проте, 06.08.2019 державним нотаріусом П`ятої запорізької нотаріальної контори винено постанову № 2564/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з наявністю арешту рухомого майна та рекомендовано звернутися до суду для визнання права власності на вищезазначений автомобіль.
Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 13.01.2021 було задоволено позов ОСОБА_4 та визнано право власності в порядку спадкування за заповітом за ОСОБА_4 на транспортний засіб VolksWagen CC державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 .
Проте, ОСОБА_4 не в змозі провести його державну реєстрацію, адже автомобіль перебуває під арештом, а також знаходиться на стоянці ГУНП в Запорізькій області.
На сьогоднішній день, у кримінальному провадженні усі експертизи на яких наполягав прокурор та слідчий вже проведені, а отже на думку адвоката вже не має жодної законної підстави утримувати автомобіль.
Крім того, на його думку, ОСОБА_4 вказаним кримінальним провадженням завдано значної шкоди, що полягає у безпідставному вилученні його майна та у відсутності ефективного досудового розслідування яке триває біля 6 років.
У зв`язку з викладеним, адвокат ОСОБА_3 просив скасувати арешт накладений на транспортний засіб VolksWagen CC державний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 . Надати дозвіл ОСОБА_4 на користування та розпорядження вищевказаним транспортним засобом, а також повернути автомобіль йому.
Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. На задоволенні клопотання наполягає та просить його задовольнити.
Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, про час та місце засідання повідомлялися належним чином. Разом з тим, неприбуття вищезазначених осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
22.03.2021 від заступник начальника слідчого відділення Відділу поліції № 1 Мелітопольського РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_9 на адресу суду надійшла постанова прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області ОСОБА_10 від 30.03.2020 про визначення підслідності кримінального провадження, зареєстрованого 13.07.2014 року у ЄРДР під № 0000793, за СВ Якимівського відділення поліції Мелітопольського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.
Частинами 1, 4 ст. 41 Конституції України закріплено право особи володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до положень ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Стаття 174 КПК України скасування арешту майна є похідною від статей 170-171 КПК України, що стосуються вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна.
У відповідності до ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження відноситься, зокрема, арешт майна, а в силу ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до положень ст. 132 ч.ч. 1, 2 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 223-559/0/4-13 від 5 квітня 2013 р. «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначив наступне: «У випадку проведення досудового розслідування слідчою групою клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження також розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування. Беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Разом з цим, з постанови прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області ОСОБА_10 від 30.03.2020 встановлено, що здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000793 від 13.07.2014 доручено СВ Якимівського відділення поліції Мелітопольського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області.
Оскільки органом досудового розслідування у кримінальному провадженні є Якимівське відділення поліції Мелітопольського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, що знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, відтак слідчий суддя не знаходить правових підстав для розгляду даного клопотання по суті та відповідно його задоволення.
Розглядаючи питання порушення підсудності через зміну підслідності, слідчий суддя бере до уваги положення ст. 1 Європейської Конвенції з прав людини від 4 листопада 1950 р. (далі - Конвенція) в частині того, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Термін «суд, встановлений законом» з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини, поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність (Справа «Сокуренко і Стригун проти України», п. 24 Рішення ЄСПЛ від 20 липня 2006 р.). Європейська Комісія з прав людини визначилась із тим, що термін «судом, встановленим законом» у п. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…)» (Справа «Занд проти Австрії». Доповідь Комісії від 12 жовтня 1978 р.).
Разом з цим, діючий КПК України, передбачає направлення до іншого суду у випадку порушення правил підсудності тільки кримінального провадження та не передбачає направлення до іншого суду відповідних клопотань у випадку порушення правил підсудності.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 слід відмовити, з причин порушення правил територіальної підсудності, роз`яснивши заявнику його право на звернення з відповідним клопотанням до Якимівського районного суду Запорізької області за місцем знаходження органу досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.
Роз`яснити адвокату ОСОБА_3 його право на звернення з вказаним клопотанням до Якимівського районного суду Запорізької області за місцем знаходження органу досудового розслідування.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1