Справа № 308/3234/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.03.2021 місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявниці ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого в порядку ст. 303 КПК України, згідно з якою просить: визнати протиправною бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) СВ ОСОБА_4 ГУНП в Закарпатській області, службове посвідчення № 002505, яка полягає у невнесенні відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання її заяви про вчинений кримінальний злочин, передбачений частиною першою статті 109, частиною першою статті 111 та частиною четвертою статті 28 КК України (реєстрація в ЖЕО за № 543 від 13.03.2021 року), відповідно до вимог статті 214 КПК України; постановити ухвалу, якою зобов`язати слідчого (уповноважену особу) СВ ОСОБА_4 ГУНП в Закарпатській області, службове посвідчення № 002505, уповноважену на внесення відповідних відомостей до ЄРДР, негайно виконати вимоги статті 214 КПК України, а саме: внести відомості до ЄРДР за її заявою про вчинений кримінальний злочин, передбачений частиною першою статті 109, частиною першою статті 111 в сукупності з частиною четвертою статті 28 Кримінального кодексу України (ЖЕО № 543 від 13.03.2021 року), упродовж 24 годин.

В обґрунтування доводів скарги заявниця посилається на те, що 12.03.2021 року нею була складена заява про вчинений кримінальний злочин, передбачений частиною першою статті 109, частиною першою статті 111 в сукупності із частиною четвертою статті 28 Кримінального кодексу України. Дану заяву зареєстровано в ЖЕО за № 543 від 13.03.2021 року. Заяву, про вчинений кримінальний злочин слідчий ОСОБА_4 ГУНП в Закарпатській області прийняв від неї, зафіксувавши даний факт, виклавши відповідний зміст, у встановленому бланку протоколу, відповідно до вимог ст. 214 КПК України.

Заявляючи про вчинений кримінальний злочин, передбачений частиною першою статті 109, частиною першою статті 111 в сукупності із частиною четвертою статті 28 Кримінального кодексу України, заявниця просила слідчого:

прийняти дану заяву про вчинений кримінальний злочин, що має ознаки, передбачені частиною першою статті 109 (дії, вчинені з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, а також змова про вчинення таких дій), частиною першою статті 111 (державна зрада) та частини четвертої статті 28 (злочин визнається вчиненим злочинною організацією, якщо він скоєний стійким ієрархічним об`єднанням декількох осіб (п`ять і більше), члени якого або структурні частини якого за попередньою змовою зорганізувалися для спільної діяльності з метою безпосереднього вчинення тяжких або особливо тяжких злочинів учасниками цієї організації, або керівництва чи координації злочинної діяльності інших осіб, або забезпечення функціонування як самої злочинної організації, так і інших злочинних груп) Кримінального кодексу України (КК України);

відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та положень Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100 «Про затвердження порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань упродовж 24 годин після прийняття її заяви про вчинений кримінальний злочин за вказаною в заяві попередньою кваліфікацією;

на виконання вимог КПК України і Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 № 575 «Про затвердження Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні», невідкладно розпочати досудове розслідування, у формі попереднього слідства, з підстави вчинення кримінального злочину, що має ознаки складу злочину, передбаченого частиною першою статті 109, частиною першою статті 111 в сукупності з частиною четвертою статті 28 КК України (вчинене групою осіб);

відповідною постановою визнати її потерпілими згідно з положеннями ч. 2 ст. 55 КПК України (з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення) від кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 109 частиною першою статті 111 в сукупності з частиною четвертою статті 28 КК України (вчинене групою осіб);

вручити їй, як заявниці, пам`ятку про процесуальні права і обов`язки потерпілого, передбачені ст. ст. 55-57 КПК України;

надати їй можливість повідомити додаткові свідчення в порядку п. 6 ч. 1 ст. 56 КПК України в рамках відкритого кримінального провадження за частиною першою статті 109, частиною першою статті 111 в сукупності з частиною четвертою статті 28 КК України (вчинене групою осіб);

згідно з вимогами пунктів ч. 2 ст. 60 КПК України вручити їй документ, що підтверджує прийняття і реєстрацію її заяви про вчинений кримінальний злочин (талон ЖЄО), а також витяг з ЄРДР;

після відкриття кримінального провадження, внесення відомостей до ЄРДР та виконання інших формальностей згідно з КПК України, передати її заяву про вчинений кримінальний злочин, передбачений частиною першою статті 109 частиною першою статті 111 в сукупності з частиною четвертою статті 28 КК України (вчинене групою осіб) за підслідністю згідно з ч. 2 ст. 216 КПК України, до Служби безпеки України;

Службу безпеки України повідомити її в установленому законом порядку і строки про початок кримінального провадження та закінчення досудового розслідування;

Зауважує, що як їй згодом стало відомо, її заяву до ЄРДР не внесено, оскільки начальник відповідного слідчого відділу не вбачає у її заяві ознак будь-якого кримінального злочину.

Наголошує, що вона подавала заяву виключно у порядку ст. 214 КПК України, яка повинна бути внесена до ЄРДР не пізніше 24 годин, та після цього повинно бути розпочато проведення досудового розслідування. Слідчий, тобто особа, уповноважена на внесення заяви до ЄРДР, повинна виконати пряму норму закону, яка передбачає тільки одну процесуальну дію встановлену ст. 214 КПК України внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Іншого ст. 214 КПК України не передбачає.

Заявниці вказує, що станом на момент подання даної скарги до суду її заява про вчинений кримінальний злочин (яка зареєстрована в ЖЕО № 543 від 13.03.2021 року) до ЄРДР не внесена, що є грубим порушенням вимог ст. 214 КПК України, Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100 «Про затвердження порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», а також її прав, передбачених положеннями ст. ст. 55, 56 КПК України.

Зазначає, що подана нею заява про вчинений кримінальний злочин є обґрунтованою і відповідає фактичним обставинам справи. Її заява про вчинений кримінальний злочин була слідчим прийнята на спеціально розробленому бланку, назва якого протокол, який нею власноруч підписаний, що засвідчує той факт, що вона попереджена про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 383 КК України за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину. Саме цей підпис під попередженням про кримінальну відповідальність свідчить про те, що вказана заява має бути розглянута відповідно до вимог ст. 214 КПК України, а не в порядку Закону України «Про звернення громадян», або в будь-який інший спосіб. Надалі слідчий повинен був узяти цей факт до уваги і оцінювати її покази, як такі, що відповідають дійсності, адже, якщо буде навпаки, то заявниця (тобто вона) повинна бути притягнутою до кримінальної відповідальності згідно зі ст. 383 КК України за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину.

Крім того, заявниця зазначає, якщо на ухвалу суду слідчий не внесе в ЄРДР відповідних відомостей, то це також буде умисним невиконанням судового рішення, яке винесено у формі ухвали слідчого судді, як акту судової влади. І тому, вважає, що потрібно в мотивувальній частині судового рішення попередити слідчого, що за невиконання судового рішення можуть бути наслідки, як вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України (невиконання судового рішення службовою особою, яка займає відповідальне становище).

Заявниця у судовому засіданні вимоги скарги підтримала, посилаючись на обставини, викладені у скарзі та додані до неї документи, просила скаргу задовольнити.

Уповноважена особа (слідчий) ГУНП в Закарпатській області, будучи належним чином повідомленою про розгляд скарги шляхом доставки електронного листа та надсилання тексту судової повістки у вигляді SMS-повідомлення, у судове засідання не з`явилася, про причини неявки слідчого суддю не повідомлено.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, та положень ч. 3 ст. 306 КПК України, визнано можливим розгляд даної скарги у відсутності особи, бездіяльність якої оскаржується, на підставі поданих заявницею доказів.

Заслухавши заявницю та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів справи, 12.03.2021 року, о 18.10 год., заявниця ОСОБА_3 звернулася до чергової частини ГУНП в Закарпатській області із заявою про кримінальний злочин, що має ознаки, передбачені ч. 1 ст. 109, ч. 1 ст. 111 в сукупності з ч. 4 ст. 28 КК України, яку 12.03.2021 року прийнято службовою особою ОСОБА_4 .

Зазначену заяву ОСОБА_3 про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 109, ч. 1 ст. 111 в сукупності з ч. 4 ст. 28 КК України, щодо неналежного функціонування судоустрою та винесення незаконних рішень Ужгородським міськрайонним судом, зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) ГУНП в Закарпатській області за № 543, що стверджується наявною у справі копією талону-повідомлення єдиного обліку № 543 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію. Заяву зареєстровано 13.03.2021 року черговим інспектором підполковником поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 .

Ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі ІТС ІПНП), регулюється Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 р. за № 223/33194.

Розділом ІІІ Порядку встановлено, що письмові заяви (повідомлення), що надійшли до центрального органу управління поліцією, головного управління Національної поліції, у яких є відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації службою діловодства працівники підрозділів діловодства невідкладно доповідають керівникові відповідного органу, після чого за його резолюцією невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу реєстрації заяви чи повідомлення надсилають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, а копії цих матеріалів до відповідного структурного підрозділу органу поліції за напрямом діяльності. Структурний підрозділ органу поліції, якому передано копії матеріалів для опрацювання, зобов`язаний поінформувати заявника про надсилання його заяви чи повідомлення до органу (підрозділу) поліції нижчого рівня, а також забезпечити контроль за їх реєстрацією в ІТС ІПНП (журналі ЄО) відповідного органу (підрозділу) поліції. Чергові служби центрального органу управління поліцією або головних управлінь Національної поліції також реєструють в ІТС ІПНП (журналі ЄО) заяви та повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення, за якими прийнято рішення щодо внесення їх до ЄРДР та здійснення досудового розслідування слідчими підрозділами, підрозділами дізнання або уповноваженою особою інших підрозділів цих органів. Заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення. Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування не вчинено, а дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 12.03.2021 року відсутні.

За приписами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

За змістом вказаної норми, обов`язок прийняти та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальні правопорушення покладено на слідчого, прокурора та інших службових осіб, що уповноважені на їх прийняття.

Однією з засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У разі оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає в у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався слідчий чи прокурор процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК України щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

При цьому відповідно до вимог ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Однак, не зважаючи на вказані вимоги закону, суб`єкт бездіяльності жодних доказів, які б спростовували доводи скарги, слідчому судді не надав.

Виходячи з наведених обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як суб`єкт бездіяльності не представив слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст. 214 КПК України, слідчий суддя вважає, що скарга у цій частині є обґрунтованою.

Разом з тим, у поданій скарзі заявниця просить зобов`язати конкретну особу слідчого (уповноважену особу) СВ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , службове посвідчення № 002505, внести відповідні відомості за заявою про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З цього приводу слідчий суддя констатує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Безумовною підставою початку досудового розслідування є заява про вчинення кримінального правопорушення, після отримання якої слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР.

Тобто, виключно слідчий чи прокурор зобов`язані, а отже уповноважені вносити відповідні відомості до ЄРДР та, як наслідок, розпочинати досудове розслідування.

Частиною 1 ст. 3 КПК України визначено, що терміни, якщо їх вжито в цьому Кодексі, якщо немає окремих вказівок, мають таке значення, зокрема: слідчий службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень (п. 17).

Під час розгляду скарги встановлено, що в порушення вимог ч. 1 ст. 214 КПК України відомості, викладені в заяві ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення, не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, так само як і не проведено перевірку у спосіб та порядок, передбачений КПК України.

При цьому слід зазначити, що обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу кримінального правопорушення для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запровадженні механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Між тим, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

На підставі викладеного, слідчий суддя вбачає підстави для задоволення скарги та зобов`язати уповноважену особу (слідчого) ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 12.03.2021 року (зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) ГУНП в Закарпатській області за № 543), у відповідності до ст. 214 КПК України.

Що стосується іншої частини вимог скарги, то такі до задоволення не підлягають, оскільки не підлягають розгляду в порядку, передбаченому ст. 303 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що оцінювати дії осіб, надавати правову кваліфікацію їх діям та здійснювати інші заходи до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань з викладених у заяві обставин, не передбачено положеннями КПК України.

За положеннями ч. 3 ст. 26, ч. 2 ст. 94 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Таким чином, подана скарга підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 307 КПК України положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_3 від 12 березня 2021 року (зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) ГУНП в Закарпатській області за № 543), у відповідності до ст. 214 КПК України.

В іншій частині вимог скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 19 березня 2021 року о 16 год. 00 хв.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1