Справа № 761/9383/21
Провадження № 1-кс/761/6120/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 березня 2021 року м. Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
представника власника майна ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0012741 від 28.10.2017 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 388 КК України, про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0012741 від 28.10.2017 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 388 КК України, про скасування арешту майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 02.04.2019 накладеного арешт на нежитлове приміщення №23, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , однак зазначений захід забезпечення кримінального провадження підлягає скасуванню, оскільки власник майна ОСОБА_4 не є стороною кримінального провадження та володіє майном на законних підставах.

В судовому засідання представник власника майна підтримав клопотання з підстав у ньому зазначених.

Слідчий Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про роглдя клопотання без його участі.

Слідчий суддя, заслухавши думку представника власника майна, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з матеріалів клопотання, Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0012741 від 28.10.2017 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 388 КК України.

Водночас, в даному кримінальному провадженні станом на 25.03.2021 жодній особі не повідомлено про підозру, а власник такого майна не набув будь-якого процесуального статусу.

При вирішенні питання про накладення арешту на майно, слідчий суддя в ухвалі від 02.04.2019 виходив з того, що є достатні підстави вважати, що нежитлове приміщення є речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Проте, представником власника майна надані фактичні дані, відповідно до яких майно набуте на відповідних правових підставах, процедура та рішення про набуття майна у власність не оскаржені та не визнані незаконною, що органом досудового розслідування спростовано не було.

Статтею 131 КПК України передбачено вичерпний перелік видів заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, і арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Водночас, з матеріалів клопотання не вбачається достатніх підстав вважати, що вказане майно на даний час зберегло статус речового доказу та може бути речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.

Отже, заявником з урахуванням наведених даних доведено підстави, передбачені ст.174 КПК України.

При цьому, слідчий суддя також враховує відсутність відомостей щодо будь-якого процесуального статусу власника майна у даному кримінальному провадженні та необхідність збереження арешту на зазначене майно.

Натомість, відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Водночас, при розгляді клопотання необхідно врахувати загальні засади застосування заходів забезпечення кримінального провадження у відповідності до Розділу ІІ КПК України, якими передбачено обґрунтування необхідності такого ступеню втручання у права і свободи особи потребами досудового розслідування, принцип розумності та співмірності.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , оскільки застосований захід забезпечення кримінального провадження на даний час не відповідає принципу пропорційності та співмірності, що є підставою у відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України для скасування арешту майна, оскільки потреба у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 22, 26, 131, 170-174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0012741 від 28.10.2017 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 388 КК України, про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.04.2019 у кримінальному провадженні № 0012741 на нежитлове приміщення №23, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Мала Житомирська, 15.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1