Провадження №1-кс/127/5162/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

адвоката ОСОБА_3 ,

третіх осіб ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,
слідчого ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_7 про скасування арешту майна.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 16.04.2021 у справі №127/9772/20, було накладено арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0000272 від 04.09.2020, які були вилучені 18.12.2020 під час огляду місця події на об`єктах нерухомості та на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 . Адвокат вважає, що на даний час потреба арешту вище перерахованого майна, оскільки вказані речі не мають ознак речових доказів по справі, а деревина яка була вилучена має законне походження, про що є відповідні документи. Все це підтверджується доказами які містяться в матеріалах справи.
Так на всю лісопродукцію, яку було вилучено під час обшуку наявні товаротранспортні документи, крім того вона не відповідає за класом тій лісопродукції яка вказана в обгрунтуванні клопотання, оскільки жодної лісопродукції за класом «А» та «В» під час ошуку виявлено не було. Щодо обгрунтування наявності чи відсутності бірок, то відповідно до чинного законодавства, наявність бірок лише обов`язкова при обліку деревини яка прямує від лісогосподарств, де проводиться вирубка вирубку, до замовника.
Також не обгрунтовано накладення арешту на особисті кошти, оскільки ознак їх незаконного походження також надано не було.
Крім того накладення арешту на товаротранспортні накладні та бірки не мають сенсу, оскільки вся інформація, щодо операцій з лісом наявна на сайті https://open.ukrforest.com/.
Будь яких доказів про незаконність походження деревини за час досудового розслідування здобуто не було про що свідчать матеріали кримінального провадження.
Подальший арешт майна призведе до втрати його товарних властивостей та призведе до матеріальних збитків власнику
На момент арешту майна володіли вказаним майном ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та ОСОБА_8 та інші особи згідно договору про сумісну діяльність, що можуть підтвердити наявні матеріали кримінального провадження та копії документів надані в додатках. Отже на даний момент необхідність подальшого арешту вилученого майна немає, тому адвокат ОСОБА_3 просив клопотання задовольнити.
Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.
Слідча ОСОБА_6 просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки арештовані речі являються речовими доказами.
Вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000272 від 04.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.
В рамках вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 16.04.2021 у справі №127/9772/20, було накладено арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0000272 від 04.09.2020, які були вилучені 18.12.2020 під час огляду місця події на об`єктах нерухомості та на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 .

Усудовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що ухвала про арешт майна суперечить вимогам КПК України та безпосередньо п.п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Накладення арешту зумовлене тим, що арештовані речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В даному випадку не встановлено обставин, які б свідчили про те, що арешт накладено з порушенням вимог діючого законодавства, загальних принципів міжнародного права, отже при арешті майна було дотримано принципу «законності» і він не був свавільним, саме втручання є пропорційним, адже відповідає тяжкості правопорушення.

Обставин, передбачених ст. 174 КПК України, які б слугували підставою для скасування арешту майна повністю чи частково не встановлено, оскільки досудове розслідування не завершене та проводяться слідчі та процесуальні дії спрямовані на встановлення достовірних обставин кримінального правопорушення.

З метою забезпечення запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, слідчий суддя вважає, що до проведення необхідних процесуальних та слідчих дій, арешт вказаних речей скасуванню не підлягає, оскільки такі дії можуть зашкодити кримінальному провадженню.
З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_3 є передчасним, а тому задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 174, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОНИВ:

У задоволені клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 16.04.2021 у справі №127/11465/21 - відмовити.
Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню.

Слідчий суддя