Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/667/2021 Справа № 641/2685/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2021 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 08.04.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вказане клопотання в обґрунтування якого прокурор посилається на те, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000128 від 08.04.2021за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.04.2021 до ЧЧ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 , про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , невідома особа шляхом пошкодження вікна вчинила крадіжку майна, чим спричинила матеріальну шкоду.

09.04.2021 у якості потерпілого було допитано ОСОБА_5 , який пояснив, він мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , вхід до подвір`я будинку спільний з кв. АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , територія будинку огороджена парканом. 02.03.2021 року близько о 20:50 він повернувся до свого будинку за вище вказаною адресою, оскільки був у відрядженні з 15.02.2021, будинок весь час був без догляду. Зайшовши до квартири він побачив, що обстановка у квартирі порушена, особисті речі знаходились не на своїх місцях та були розкидані по всій квартирі у хаотичному порядку. У кімнаті потерпілий виявив розбите вікно, дане вікно розташоване біля комори кв. АДРЕСА_2 за вище вказаною адресою. Також у квартирі він виявив відсутність речей, а саме: 1. Металевий рукомийник ТМ «Мойдодир», вагою 11 кг.; 2. електронний обігрівач ТМ «UDEN-S» моделі «УДЕН - 700»; 3. у кухонному приміщенні була відсутня електронна плитка TM «MASTERTOOL» моделі «Дачник»; 4. пральна машинка 1990 року випуску ТМ «Харків`янка», модель «СМ -1М»; 5. електронна дриль ТМ «ЭППРОМ» моделі «ЭД-570», вище вказані речі були у справному стані. Також виявив відсутність речей які не представляють для нього матеріальної цінності, а саме: 1. вирвана кришка дверей до підвалу; 2. газовий балон на 50 літрів червоного кольору; 3. плитка з трьома конфорками; 4. алюмінієві каністри на 20 літрів, 5. коробка від автомобільних динаміків ТМ «DLS 1070»; 6. Автомобільні запчастини у кількості 4 шт.; 7. Металеві оцинковані лисни розміром 2*1м.; 8. металевий мангал який знаходився на подвір`ї, ручної роботи; 9. хоз-інвентар з комори у кількості 10 шт.; 10. електронний обігрівач; 11. газовий лічильник який знаходився у комірному приміщенні; 12. зламана швейна машинка.

13.04.2021 в період часу з 10:00 до 10:19 проведено огляд місця події, за адресою: м. Харків, вул. Уральська, 34, де гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно у присутності двох понятих видав електронну дриль ТМ «ЭППРОМ» моделі «ЭД-570», останній пояснив, що вищевказані речі він купив 02.03.2021 у чоловіка якого знає за ім`ям ОСОБА_7 .

Зазначені вилучені речі зберігаються в матеріалах кримінального провадження.

Прокурор вважає, що вилучене під час проведення огляду місця події майно є предметом кримінального провадження.

Прокурор та володілець майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином. При цьому прокурором було подано заяву про розгляд клопотання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .
Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу доКонвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що речі, вказані у клопотанні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку суду, є достатньо підстав вважати, що вилучена металева труби зеленого кольору, вказана прокурором у клопотанні, має доказове значення у кримінальному провадженні та на неї необхідно накласти арешт з метою забезпечення її збереження.
Крім того, слід зазначити щодо вимог прокурора у клопотанні про визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна, що це питання вирішується слідчим або прокурором відповідно до ч. 4 ст. 168 КПК України.
Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно під час огляду місця події у ОСОБА_6 , за адресою: м. Харків, вул. Уральська, 34, а саме електронну дриль ТМ «ЭППРОМ» моделі «ЭД-570», сірого кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1