Справа № 645/2443/20
Провадження № 1-кп/645/316/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2021 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові кримінальне провадження за обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в:
В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходиться вказана кримінальна справа.

Під час досудового розслідування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який востаннє продовжено ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 09.03.2021 р. на строк до 07.05.2021р.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу згідно положень ст.331 КПК України, прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , посилаючись на продовження існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 та захисник обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_4 проти продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечували.

Відповідно до Закону України від 13.04.2020 року «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки на території України встановлено карантин і суддя зі складу колегії суддів ОСОБА_6 перебуває на лікарняному, беручи до уваги, що до закінчення строків тримання під вартою обвинуваченого неможливо колегіально розглянути клопотання про продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд доходить висновку про необхідність вирішення питання щодо строків тримання обвинуваченого під вартою головуючим по справі одноособово.

Приймаючи до уваги вимоги ч.2 ст.177 КПК України, що відповідно до обвинувального акту ОСОБА_5 обвинувачується в скоєнні особливо тяжкого злочину, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, який офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, з метою запобігання спробам обвинуваченого ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків, експерта у цьому кримінальному провадженні, переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає, що є наявними підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому суд продовжує щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як не змінилися підстави для такого запобіжного заходу. Суд дійшов висновку про те, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

З урахуванням конкретних обставин вчинення криімнального правопорушення, які інкримінуються обвинуваченому, суд вважає, що у цьому судовому провадженні є наявним суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 Кримінально-процесуального кодексу України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, враховуючи, що обставини по справі з часу обрання запобіжного заходу не змінились, а ризики передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого заходу забезпечення кримінального провадження, а тому суд приходить до висновку про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 314-316 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 25 червня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1