ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7611/21
провадження № 1-кс/753/1498/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" серпня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 18 квітня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000487, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Низківка Щорського району Чернігівської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

у квітні 2021 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами досудового розслідування № 0000487, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 квітня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України.
Одночасно із клопотанням про дозвіл на затримання слідчим було подано клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчим зазначено що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений слідством час, у невстановленому слідством місці ОСОБА_5 , особи щодо яких матеріали виділено в окреме провадження та невстановлені досудовим розслідуванням особи, маючи умисел на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, яка виражалась в намірі нанесенні тілесних ушкоджень особам, які здійснюють свою підприємницьку діяльність на території ринку «Харківський» розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , вступили між собою в злочинний зговір при цьому розбили злочинний план дій та розподілили між собою злочинні ролі.
Так, 23 грудня 2016 року приблизно об 11-30 год. з метою реалізації свого злочинного умислу направленого на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, ОСОБА_5 , особи щодо яких матеріали виділено в окреме провадження та невстановлені досудовим розслідуванням особи прибули в громадське місце, а саме на територію ринку «Харківський» розташованого за адресою: м. Київ, вул. Ревуцького, буд. 40.
Перебуваючи в громадському місці, а саме на території вище вказаного ринку ОСОБА_5 , особи щодо яких матеріали виділено в окреме провадження та невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи згідно розподілених злочинних ролей, без будь-яких явних причин, почали порушувати громадський порядок, що проявлялося в чіплянні до осіб, які здійснюють свою підприємницьку діяльність на вказаному ринку, при цьому висловлювалися нецензурною лайкою, провокуючи словесні конфлікти та демонструючи явну неповагу до установлених моральних, етичних норм.
В подальшому приблизно об 11-50 год. 23 грудня 2016 року, діючи згідно розподілених злочинних ролей, ОСОБА_5 , перебуваючи в громадському місці, а саме на території ринку «Харківський», продовжуючи свої умисні дії направлені на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, демонструючи особливу зухвалість, в присутності працівників поліції, які здійснювали охорону громадського порядку на вказаному ринку, з хуліганських спонукань наніс удар правою ногою в живіт ОСОБА_9 , який здійснював свою підприємницьку діяльність на території вказаного ринку.
В цей час особи, щодо яких матеріали виділено в окреме провадження та невстановлені досудовим розслідуванням особи, маючи умисел на грубе порушення громадського порядку, діючи спільно та узгоджено схопили за верхній одяг ОСОБА_9 та демонструючи особливу зухвалість почали наносити хаотичні удари по тілу та ногам ОСОБА_9 , внаслідок чого останній впав на землю.
Незважаючи на це ОСОБА_5 , особи щодо яких матеріали виділено в окреме провадження та невстановлені досудовим розслідуванням особи, продовжили наносити удари по тілу та ногам ОСОБА_9 тим самим вчинивши грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю.
Після цього невстановлена досудовим розслідуванням особа помітила ОСОБА_10 , який перебував поруч та знімав події, які відбувалися за допомогою власного фотоапарату. Помітивши ОСОБА_10 та продовжуючи свої умисні дії направлені на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, невстановлена особа підійшла з заду до останнього та, демонструючи особливу зухвалість, вибила з рук ОСОБА_10 фотокамеру, якою останній фіксував події, внаслідок чого фотокамера марки «Соні ДСЦ 828» впала на землю.
В цей час ОСОБА_5 , особи щодо яких матеріали виділено в окреме провадження та невстановлені досудовим розслідуванням особи, помітили, що невстановлена досудовим слідством особа спрямувала свої хуліганські дії на ОСОБА_10 , діючи спільно та узгоджено з ним, продовжуючи свої умисні хуліганські дії, почали наносити хаотичні удари в різні частини тіла ОСОБА_10 при цьому пошкодили сумку для фотоапарата та штатив від фотоапарата, які належать ОСОБА_10 .
Здійснивши грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю ОСОБА_5 , особи щодо яких матеріали виділено в окреме провадження та невстановлені досудовим розслідуванням особи, з місця скоєння кримінального правопорушення зникли.
Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19 квітня 2021 року надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Низківка Сновського (Щорського) району Чернігівської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 з метою приводу його до залу судових засідань Дарницького районного суду м. Києва, для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Строк дії ухвали визначено 6 місяців.
6 серпня 2021 року ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 з`явились до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За клопотанням прокурора розгляд клопотання було відкладено на 9 серпня 2021 року.
У судовому засіданні 9 серпня 2021 року прокурор клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ОСОБА_5 з квітня 2017 року перебуває у розшуку, а отже може й надалі переховуватись від органу досудового слідства та/або суду. Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілого обґрунтовується тим, що підозрюваний може вчиняти дії, направлені на зміну потерпілим та свідками своїх показів, з метою полегшення свого становища.

Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вказав, що 23 грудня 2016 року він приїхав з іншими особами за адресою: м. Київ, вул. Ревуцького, 40, для прибирання території, відповідно до договору з ТОВ «Козак», там знаходились інші люди, підприємці та працівники поліції та були зруйновані МАФи. Його завдання було допомогти прибирати територію, повинна була під`їхати техніка для того, щоб забрати та вивезти сміття. Підприємці, що були за цією адресою почали будувати барикади та запалювали вогонь. Він з іншими хлопцями розбирали ці барикади та гасили полум`я, через це відбулась масова бійка, в якій він також постраждав, коли його били через те, що у нього були пошкоджені руки він відбивався ногами, кого бив не бачив, але умислу когось побити у нього не було, це був самозахист. Він звертався за медичною допомогою 23 грудня 2016 року після бійки. Зауважив що не мав попередньої змови будь з ким для вчинення хуліганських дій. Працівники поліції його не затримували та не допитували. Також зазначив, що не отримував поштою повідомлення про підозру, від мами дізнався, що знаходиться у розшуку у 2018 році, проте не пішов до поліції, оскільки мама на той час важко хворіла та їй були потрібні гроші на ліки, а він розумів, що якщо піде до поліції, його посадять до СІЗО, працював він на той час неофіційно.

Захисник ОСОБА_4 надав суду письмові заперечення щодо поданого клопотання із доказами на їх підтвердження, також просив суд не застосовувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказав, що він не буде переховуватись від слідства та суду, оскільки він добровільно 6 серпня 2021 року з`явився до суду, вони тривалий час не могли ознайомитись із матеріалами справи, що підтверджується переписку із працівниками поліції та прокуратури, яка долучена до письмових пояснень, зазначив, що на його думку застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт буде достатньо для запобігання виникнення ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Зауважив, що при наявності подібної підозри та кількості доказів на підтвердження вини його підзахисного застосування найтяжчого запобіжного заходу не буде співмірним, прокурором не доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не може бути застосовано до ОСОБА_5 . Крім того, вказав, що має лист від ТОВ «ОК «САТУРН», в якому його директор запросив ОСОБА_5 на співбесіду з приводу подальшої роботи. Також захист зазначив, що підозрюваний проживає разом із дівчиною та її матір`ю за адресою: АДРЕСА_3 . Власники квартири не заперечують щодо проживання в ній підозрюваного, у випадку обрання йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Захисник наголосив на тому, що за період з 2017 по 2021 рік ОСОБА_5 зробив для себе всі висновки та немає наміру перешкоджати слідству, вчинити інше кримінальне правопорушення або переховуватись від слідства та суду. Стосовно ризику впливу на свідків та потерпілих вказав, що вони тільки після ознайомлення в 2021 році із матеріалів справи дізнались хто у кримінальному провадженні є свідком, а хто потерпілими.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 18 квітня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000487, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України.

У зв`язку з невстановленням місця перебування ОСОБА_5 , що позбавило орган досудового розслідування можливості вручити йому письмове повідомлення про підозру від 6 квітня 2017 року у день його складення, зазначене повідомлення відповідно до вимог частини першої статті 278 та статей 111, 135 КПК України направлено у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
21 квітня 2017 року слідчим СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві прийнята постанова про оголошення розшуку підозрюваного ОСОБА_5 та зупинення досудового розслідування.
Ухвалами Дарницького районного суду міста Києва від 8 травня 2018 року, 29 листопада 2018 року, 24 грудня 2019 року, 22 вересня 2020 року надавався дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 . Проте, під час виконання цієї ухвали, встановити місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_5 не виявилось можливим. Строк дії останньої ухвали суду закінчився 22 березня 2021 року.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою про кримінальне правопорушення від 5 січня 2017 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 23 січня 2017 року, висновком експерта від 22 лютого 2017 року № 440, протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 23 грудня 2016 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 14 лютого 2016 року, висновком експерта від 23 березня 2017 року № 395/Е, протоколами огляду речей та документів від 23 січня та 5 квітня 2017 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_11 від 13 січня 2017 року, ОСОБА_12 від 13 січня 2017 року, ОСОБА_13 від 17 лютого 2017 року, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Крім того, підозрюваний у судовому засіданні не заперечував факт перебування 23 грудня 2016 року за адресою: м. Київ, вул. Ревуцького, 40, а також факт приймання участі у бійці.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 296 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною другою статті 296 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до чотирьох років.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину. Водночас, виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні не доведено ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вливати на свідків та потерпілих, оскільки як вказав, сам підозрюваний у судовому засіданні, він лише недавно дізнався хто у кримінальному провадженні є свідками та потерпілими. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відносно підозрюваного, суд враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому суд враховує рішення Європейського суду з прав людини (див. в т.ч. п.80 рішення по справі «Харченко проти України» (заява № 40107/02) та п. 60 рішення «Єлоєв проти України» (заява №17283/02), якими встановлено, що застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою виключно на підставі наявності підозри є прямим порушенням пункту 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року.
Так статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Стосовно міцності соціальних зв`язків захисником, як зазначалось, надано докази того, що підозрюваний має наречену, проживає з нею та її батьками за адресою: АДРЕСА_3 , та як вказав підозрюваний у судовому засіданні, він намагається офіційно працевлаштуватись, оскільки потрібні гроші для лікування матері нареченої. Також захисником суду надано лист від 5 серпня 2021 року за підписом директора ТОВ «ОК «САТУРН», в якому зокрема вказано, що ним розглянуто звернення адвоката ОСОБА_4 стосовно ОСОБА_5 та зазначено, що товариство не заперечує проти прийняття на роботу ОСОБА_5 , в той же час йому необхідно з`явитись на співбесіду та надати документи, а також підтвердити рівень фізичної підготовки.
Також судом враховується, що ОСОБА_5 також отримав тілесні пошкодження під час конфлікту, що мав місце 23 грудня 2016 року, зокрема це підтверджується листом Київської міської клінічної лікарні № 1 до якого долучено завірену належним чином копію витягу із журналу реєстрації амбулаторних хворих, в якій зафіксовано інформацію щодо надання медичної допомоги ОСОБА_5 у травмпункті 23 грудня 2016 року.
Відповідно до положень частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя враховує, що під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стороною обвинувачення не доведені ризики можливості вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення та перешкоджання цьому кримінальному провадженню, оскільки прокурором не надано будь-яких доказів цього, а також з урахуванням того, що досудове розслідування триває з 2017 року, та стороною обвинувачення не надано доказів того, що протягом цього часу ОСОБА_5 вчиняв якісь дії на перешкоджання кримінальному провадженню, а також не надав доказів, що за цей час відносно нього проводилось досудове розслідування з приводу вчинення інших кримінальних правопорушень, чи наявність відносно нього провадження в суді та/або ухвалення обвинувального вироку.
Також слідчий суддя враховує, що підозра ОСОБА_5 була надіслана засобами поштового зв`язку за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 , проте він зазначив, що не отримував повідомлення про підозру, а також вказав, що будь-яких інших процесуальних документів на вказану адресу йому не надсилалось. При цьому суд також враховує, що ОСОБА_5 про те, що він перебуває у розшуку, стало відомо ще у 2018 році (сусідка за адресою місця реєстрації повідомила про це його матері), проте він, побоюючись бути затриманим та поміщеним до СІЗО, умисно не з`явився до органів досудового розслідування, прокуратури чи суду, що підтверджено особисто ОСОБА_5 у судовому засіданні.
За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє зробити висновок про те, що прокурор у судовому засіданні не довів об`єктивними доказами, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
На переконання слідчого судді, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби буде необхідний і достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Встановлено, що підозрюваний фактично проживає разом з дівчиною та її батьками за адресою:АДРЕСА_3 та власники квартири не заперечую щодо його постійного проживання за вказаною адресою.

Відповідно до приписів частин першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно із частиною шостою статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
З огляду на викладене, беручи до уваги наявність у підозрюваного постійного місця проживання в м. Києві, зважаючи на обставини, при яких підозрюваним вчинялись інкриміновані йому досудовим розслідуванням дії, враховуючи те, що підозрюваному було відомо про оголошення розшуку в 2018 році, а також те, що підозрюваний добровільно 6 серпня 2021 року з`явився до суду після ознайомлення із ухвалою про надання дозволу на затримання від 19 квітня 2021 року, зважаючи на положення частини четвертої статті 194 КПК України, суд вважає, що у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 необхідно відмовити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби в межах строку досудового розслідування, який буде достатнім для неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 18 квітня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000487, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 296 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 9 жовтня 2021 року (включно), з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_3 , з 21 години 00 хвл. по 06 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 9 жовтня 2021 року (включно):

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання та місця роботи.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 16 серпня 2021 року.

Суддя ОСОБА_1