Справа № 367/2531/20
Провадження по справі № 1-кп/367/307/2021
У Х В А Л А

22 квітня 2021 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду кримінальне провадження, внесене 29.10.2019 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000735, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Ірпінського міського суду з Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області надійшов обвинувальний акт у зазначеному вище кримінальному провадженні.
У підготовчому судовому засіданні прокурор висловила думку про те, що дане кримінальне провадження підсудне Ірпінському міському суду Київської області, підстав для закриття чи зупинення провадження немає, обвинувальний акт відповідає вимогам Кримінального процесуального законодавства, а тому можливо призначити судовий розгляд даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні з участю осіб, зазначених в реєстрі матеріалів досудового розслідування.
Представник потерпілої юридичної особи, захисник та обвинувачений підтримали думку прокурора.
Заслухавши думку учасників провадження, вивчивши обвинувальний акт і додані до нього документи, суд дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.
Так, в підготовчому судовому засіданні встановлено, що підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження немає. Підстав для повернення обвинувального акту прокурору не встановлено. Дане кримінальне провадження підсудне Ірпінському міському суду Київської області та може розглядатись одноособово, у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, представника потерпілої юридичної особи, захисника та обвинуваченого.
Крім того, в судовому засіданні прокурор просила прийняти до слухання в даному провадженні позовну заяву Прокурора Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі: Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства «Гостомель», Гостомельської селищної ради Київської області до ОСОБА_6 .
Представник потерпілої юридичної особи не заперечувала проти цього, вказувала, що Комунальне підприємство «Управління житлово-комунального господарства «Гостомель» не зверталось з позовом до обвинуваченого, оскільки, ознайомившись із обвинувальним актом, дізналось, про наявність позову прокурора.
Захисник та обвинувачений також не заперечували проти прийняття до розгляду позову прокурора.
Суд, оглянувши позовну заяву, дійшов висновку, що позовну заяву прокурора необхідно повернути, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01.04.2008 № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.
Пункт 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.
Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.
Згідно з ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.
Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.
У постанові від 26.06.2019 р. у справі № 587/430/16-ц Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права:
- прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший, другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»);
- наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідний компетентний орган. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший - третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»);
- прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає компетентний орган. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача;
- оскільки повноваження органів влади, зокрема й щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень у компетентного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах;
- якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність компетентного органу, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган.
В Постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі №912/2385/18 зазначається, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
У Рішенні від 05.06.2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.
Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для залишення позову без розгляду (п. 54 Постанови).
Таким чином, звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства Гостомель» суперечить зазначеним вище нормам.
До того ж, при подачі позову до суду прокурором не було наведено належне обґрунтування для звернення до суду в інтересах Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства Гостомель» та Гостомельської селищної ради Київської області, не надано доказів того, що про порушення прав держави їм було відомо і, не зважаючи на це, вони не звернулись з позовом до суду у розумний строк. Навпаки, в судовому засіданні представник Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства Гостомель» підтвердила, що про порушення прав підприємство дізналось із обвинувального акту і що прокурор вже звернувся у зв?язку з цим з позовом до суду.
Слід також зазначити, що прокурор у своєму позові взагалі не заявляє позовних вимог в інтересах Гостомельської селищної ради Київської області, що вказує на те, що раду залучено штучно, щоб придати позову законності звернення до суду в інтересах держави.
Отже, прокурор не обґрунтував наявності визначених законодавством підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, зокрема не довів, що компетентний орган, якого прокурор зазначив як позивача, не здійснює своїх повноважень щодо захисту інтересів держави.
Згідно з ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Таким чином, враховуючи, що прокурор не мав права звертатись з даним позовом до суду, суд повертає його.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 291, 314, 315 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Призначити судовий розгляд обвинувального акту в кримінальному провадженні, внесеному 29.10.2019 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000735, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області 23.04.2021 р. о 14 год 30 хв.
Судовий розгляд проводити суддею одноособово з участю прокурора, представника потерпілої юридичної особи, захисника та обвинуваченого.
Повернути прокурору позовну заяву в інтересах держави в інтересах Комунального підприємства «Управління житлово-комунального господарства «Гостомель», Гостомельської селищної ради Київської області до ОСОБА_6 .
На ухвалу в частині повернення позовної заяви може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд Київської області протягом 7 днів з дня проголошення ухвали.
Повний текст ухвали буде складено у строк до п`яти днів і проголошено 23.04.2021 р. о 15 год 40 хв.
Суддя: ОСОБА_1