Справа № 568/744/21
У Х В А Л А

11 червня 2021 року

Радивилівський районний суд Рівненської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1
при секретарі судових засідань ОСОБА_2
розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м.Радивилів Рівненської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000035, внесене 28.03. 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, -
з участю прокурора ОСОБА_4
обвинуваченої ОСОБА_3
захисника адвоката ОСОБА_5
потерпілого ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:
До Радивилівського районного суду Рівненської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000035, внесене 28.03. 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.
Ухвалою Радивилівського районного суду Рівненської області від 01 червня 2021 року призначено підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні.
В судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду, покликаючись на відсутність підстав, які унеможливлювали б його проведення.
Одночасно, прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби строком на 60 днів, пославшись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, які стали підставою для застосування цього виду запобіжного заходу на досудовому розслідуванні. Так, обвинувачена ОСОБА_3 з метою уникнення покарання може залишити своє місце та ухилятись від явки до суду. Також прокурор зазначив, що відділом поліції №2 Дубенського МРВ ГУНП в Рівненській області зафіксовано порушення ОСОБА_3 обов`язку залишати місце проживання в нічний час. Просить задоволити подане клопотання.

Захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_5 та обвинувачена ОСОБА_3 не заперечили проти клопотання про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби. Також не заперечували проти призначення судового розгляду у кримінальному провадженні.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали обвинувального акта, матеріали клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби обвинуваченій ОСОБА_3 , суд приходить до наступних висновків.
Обвинувальний акт, щодо ОСОБА_3 відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.
Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для продовження досудового розслідування немає. Провадження за обвинувальним актом підсудне Радивилівському районному суду Рівненської області.
У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявлено.
Оскільки підстав для прийняття рішення, передбаченого п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України, в судовому засіданні не встановлено, суд вважає можливим призначити судовий розгляд даного кримінального провадження.
Кримінальне провадження здійснювати у відкритому судовому засіданні, так як обмеження принципу відкритого розгляду судової справи, передбачені законом, відсутні.
Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби на 60 днів, із покладанням на обвинуваченого обов`язків, суд виходив з наступного.
Згідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ч.1 ст.314 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою обрати, змінити або скасувати запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про, зокрема, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує прокурор.
15 квітня 2021 року ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби з 23 години до 06 години наступної доби стоком на 60 днів з покладенням на обвинувачену обов`язку передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
У Рішенні Конституційного Суду України у справі № 1-28/2017, від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017 зазначено, що серед видів запобіжних заходів, особливе місце займають домашній арешт та тримання під вартою, оскільки вони пов`язані з обмеженнями конституційного права особи на свободу та особисту недоторканність.
Запобіжний захід у виді домашнього арешту полягає в обмеженні свободи пересування підозрюваного, обвинуваченого шляхом його ізоляції у житлі через заборону залишати його цілодобово або у певний період доби; домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі; строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців; у разі необхідності продовження цього строку можливе за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 Кодексу (частини перша, друга, шоста статті 181 Кодексу).
Отже, обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.
З урахуванням викладеного, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином, покарання за який передбачено у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, існування ризиків передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого діяння, суд вважає, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризик якого залишився у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які мають бути реалізовані під час судового розгляду, є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби з покладенням на обвинувачену процесуальних обов`язків.
На думку суду даний запобіжний захід є співрозмірним з тяжкістю інкримінованого злочину та існуючим ризиком, є виправданим та достатнім засобом, здатним забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки обвинуваченої та виключає можливість застосування відносно неї більш м`якого запобіжного заходу, а тому виправдовує таке втручання у права та інтереси обвинуваченої.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 314-316 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000035, внесене 28.03. 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України суддею одноособово в залі судових засідань Радивилівського районного суду Рівненської області на 14 годину 00 хвилин 07 липня 2021 року.
В судове засідання викликати прокурора, обвинувачену, захисника, потерпілого.
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний пеірод доби обвинуваченій ОСОБА_3 - задоволити.
Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та жительки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, з професійно-технічної освітою, не працюючої, не заміжньої, на утримання неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб немає, раніше не судимої - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби за адресою АДРЕСА_1 .
Заборонити обвинуваченій ОСОБА_3 в період доби з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин слідуючого дня залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 .
Покласти на обвинувачену ОСОБА_3 наступні обов`язки: прибувати за кожним викликом до суду; не відлучатись із постійного місця проживання без дозволу суду.
Встановити строк дії ухвали терміном на 60 (шістдесят) днів з моменту постановлення ухвали, а саме до 09 серпня 2021 року включно.
Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_3 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на зобов`язань.
Копію ухвали направити для виконання за місцем проживання обвинуваченої до відділення №2 Дубенського районного відділу поліції ГУНП в Рівненській області.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1