УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесеного до ЄРДР за №0000579 від 29.06.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Кочержинці, Уманського району, Черкаської області, українки, громадянки України, з вищою освітою, одружена, на утриманні має одну неповнолітню дитину та одну малолітню дитину, працюючою в компанії ТОВ ГРУНДФОС України на посаді «Фахівець з методів розширення ринку збуту», зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима
яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000579 від 29.06.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .
У клопотанні зазначено, що відділом розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000579 від 29.06.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

Короткий виклад фактичних обставин, суть і правова кваліфікація кримінального правопорушення

29 червня 2021 року приблизно о 17 годині 40 хвилин, ОСОБА_4 керуючи автомобілем марки «Toyota Camry», р.н. НОМЕР_1 , рухаючись по проїзній частині вул. Тростянецька у м. Києві зі сторони вул. Ревуцького наближалась до регульованого світлофорними об`єктами перехрестя з вул. А. Вербицького.
В цей час, з права на ліво, відносно напрямку руху автомобіля марки «Toyota Camry», р.н. НОМЕР_1 по регульованому пішохідному переході, на зелений (дозволений рух для пішоходів) сигнал світлофору рухалися пішоходи ОСОБА_7 та її неповнолітня донька ОСОБА_8 .
Під час руху ОСОБА_4 допустила порушення вимог пунктів 1.5, 2.3 підпункт «б», 8.7.3 підпункт «е» та 8.10 Правил дорожнього руху України.
Порушення вищевказаних вимог Правил дорожнього руху України, безвідповідально ставлячись до можливості настання негативних наслідків, рухаючись проїзною частиною вул. Тростянецька, проявила неуважність до дорожньої обстановки і її змін, не зупинилась на червоний (забороняючий рух в її напрямку) сигнал світлофору, виїхала на регульоване перехрестя з вул. А. Вербицького у м. Києві, де скоїла наїзд на пішоходів ОСОБА_7 та її неповнолітню доньку ОСОБА_8 , які переходили проїзну частину дороги по вул. Тростянецькій по регульованому пішохідному переході, на зелений (дозволений рух для пішоходів) сигнал світлофору, з права на ліво по напрямку руху автомобіля.
В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди, пішохід ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження: закритий перелом кісток лівої гомілки та пішохід ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження: відкрита черепно-мозкова травма та без свідомості доставлена в КНП «КМКДЛ №7».
Порушення вимог пунктів 1.5, 2.3 підпункт «б», 8.7.3 підпункт «е» та 8.10 Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_4 знаходяться у прямому причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками.
З урахуванням даних обставин ОСОБА_4 , на думку сторони обвинувачення, обґрунтовується у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяли потерпілій тяжке тілесне ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Обґрунтування клопотання

Як зазначено у клопотанні, 30 червня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.
Вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця ДТП, схемою до нього, іншими матеріалами кримінального провадження.
В зазначеному клопотанні слідчий також наводить аргументи щодо наявності ризиків передбачених статтею 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків в кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Таким чином, на думку слідчого, до ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці в межах строків досудового розслідування, заборонивши залишати місце реєстрації та проживання у період часу з 22 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби з покладенням на останню обов`язків.

Доводи сторін

Прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання, просила його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання. Також зазначив, що підозрювана визнає свою вину, а також оплатила операцію потерпілій. Крім того захисником надано додаткові документи, а саме характеристику з місця роботи, копію квитанції про оплату, копію рахунку-фактури №115 від 07.07.2021, копію розписки ОСОБА_7 про отримання грошових коштів, копії свідоцтв про народження дітей та копію свідоцтва про шлюб.
Підозрювана ОСОБА_4 підтримала думку захисника.
Вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного, перевіривши матеріали кримінального провадження, слідча суддя приходить до висновку,

Мотивація суду

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В судовому засіданні встановлено, що відділом розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000579 від 29.06.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.
30 червня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.
Твердження слідчого та прокурора, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілих та свідків в кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином в судовому засіданні не підтверджено.
Поряд з цим прокурором повністю доведено наявність іншого ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, на який слідчий посилається у клопотанні.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, вказані в ст.178 КПК України.
Згідно ч.1 ст.181 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту повинен перевірити чи достатньо підстав для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, національні суди повинні з`ясувати, чи є домашній арешт до судового розгляду справи єдиним запобіжним заходом, який забезпечив би належну процесуальну поведінку особи та виконання нею процесуальних обов`язків, а також, чи є можливість обмежитися в даному випадку застосуванням іншого запобіжного заходу.
При обранні виду запобіжного заходу суди враховують вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Натомість, протягом розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту у певний період доби не було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Слідчий суддя приходить до переконання, що є всі підстави для застосування, у відповідності до ч. 4 ст.194 КПК України, більш м`якого запобіжного заходу.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
П.29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 року справа «Хайреддінов проти України», береться до уваги, що «ризик втечі або уникнення правосуддя» зменшується з часом, адже включення строку запобіжного ув`язнення до строку покарання, якого мав підстави боятися заявник, трохи пом`якшує цей страх і зменшує його наміри втекти (7). При обґрунтуванні цієї підстави необхідне дослідження характеристики особистості, утримуваної під вартою. При цьому на користь звільнення свідчать: відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя (21, с.98). Справа ЄСПЧ «Пунцельт проти Чехії».
Таким чином, характеризуючи особу підозрюваної ОСОБА_4 яка має постійне місце проживання, характеризується позитивно за місцем роботи, має міцні соціальні зв`язки, одружена, має одну неповнолітню дитину та одну малолітню дитину, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась, а тому на даний час немає підстав стверджувати, про існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України на запобігання, яким спрямоване застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Крім того, в ході судового розгляду встановлено, що підозрювана тісно співпрацює з органом досудового розслідування для встановлення повного, всебічного та об`єктивного розслідування даного кримінального провадження.
Згідно з положенням Конвенції про захист прав людини, а також загальної спрямованості реформи кримінального судочинства на гуманізацію й підвищення гарантій захисту прав особи, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до переконання про обрання підозрюваній міри запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Відповідно до ст. 179 КПК України: особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до переконання про відмову у задоволенні клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-179, 193-174, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, терміном до 30.08.2021.
Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:
-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або робити;
Підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під підпис повідомити покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .
Ухвала підлягає оскарженню в частині відмови в застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення

Слідчий суддя: ОСОБА_1