У Х В А Л А

06.05.2021 року місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого П`ятого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_2 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001297 від 30.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

06.05.2021 року слідчий П`ятого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001297 від 30.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Загальні положення продовження строку досудового розслідування урегульовані статтею 294 КПКУкраїни
Так, згідно з ч.1 ст.294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений у частині другій статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути продовжений неодноразово слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу.
Згідно з ч. 5 ст. 294 КПК України, клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу.
Згідно зч.ч.1,2 ст.295-1КПК України ,у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу,продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді,постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.У клопотанні про продовження строку досудового розслідування доповідомлення особі про підозрузазначаються:1)найменування(номер)кримінального провадження;2)всі слідчі (розшукові)та інші процесуальні дії,проведені під час кримінального провадження;3)обставини, що перешкоджали здійснити іншінеобхідні процесуальнідії раніше;4)строк, необхідний для проведення або завершення процесуальнихдій; 5)іншівідомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування. Слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог цієї статті, повертає його прокурору, слідчому, про що постановляє ухвалу.
З вказаних норм КПК України вбачається, що таким прямо не визначена підсудність клопотань про продовження строку досудового розслідування.
В той же час, частиною шостою статті 9 КПК України регламентовано, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Виходячи з положень статей32, 33, 132 КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадження під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Територіальна юрисдикція Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області охоплює м.Ужгород та Ужгородський район Закарпатської області.
Як випливає з доданого до клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, досудове розслідування кримінального провадження №внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001297 від 30.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України здійснюється П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м.Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові.
Разом з тим, ані клопотання, ані додані до нього матеріали не містять жодних належних і допустимих доказів, які б підтверджували факт місцезнаходження у місті Ужгороді чи в Ужгородському районі Закарпатської області - П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м.Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові. Зазначення у назві органу досудового розслідування «дислокація у м.Ужгороді», сама по собі, не може свідчити про дійсне місцезнаходження у м.Ужгороді. Відтак, факт місцезнаходження органу досудового розслідування в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області не підтверджено.
Натомість, як також випливає з клопотання, таке виготовлене на бланку Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові (). Місцезнаходженням органу досудового розслідування вказано адресу: 79008, м.Львів, вул.М.Кривоноса, 6, що за територіальною юрисдикцією відноситься до Личаківського районного суду м.Львова.
Окрім того, згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцем знаходження (реєстрацією) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові є: 79008, м. Львів, вул.М.Кривоноса, 6. Вказане, в свою чергу, враховуючи висловлену Верховним Судом в ухвалах від 22.04.2020 у справі №487/7605/19 та від 13.05.2020 у справі №643/7208/20 позицію, що «територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ» - також свідчить про те, що Територіальне управління ДБР, розташоване у місті Львові знаходиться в межах територіальної юрисдикції Личаківського районного суду м.Львова.
Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», як одну із засад організації судової влади проголошено право на повноважний суд, що передбачає розгляд справи у суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом, та суддею, який визначається згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. Процесуальними кодексами визначаються вимоги до складу суду. В сукупності ці правила забезпечують розгляд справи судом, встановленим законом.
Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбаченихст.129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.
Відповідно до п.6 ч.2ст.412 КПК України, судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.
За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно з пунктом 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1ст.8Закону України «Про судоустрійі статуссуддів» від2червня 2016року №1402-VIII ніхтоне може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст.24Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.
Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Відповідно, системний аналіз зазначених норм КПК України однозначно вказує на те, що клопотання слідчих повинні розглядатись слідчими суддями місцевого суду, в межах юрисдикції якого знаходяться слідчі підрозділи відповідних правоохоронних органів.
Фактичне місцезнаходження структурного підрозділу органу досудового розслідування є визначальним фактором для вирішення питання щодо місця розгляду слідчим суддею клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у даному випадку територіальна підсудність визначається за фактичним місцем розташування слідчого підрозділу відповідного держаного органу, який здійснює досудове розслідування.
Таким чином, клопотання про продовження строку досудового розслідування має подаватися до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого фактично знаходиться орган досудового розслідування.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає розгляду.
Таким чином, слідче управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, як орган досудового розслідування, перебуває в межах територіальної юрисдикції Личаківського районного суду м. Львова та поширює свою діяльність на Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Тернопільську області.
Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20) та в ухвалі від 13.05.2020 у справі № 643/7208/20 (пр. № 51-2272впс20).
Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що подане клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001297 від 30.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України не підлягає розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, а відповідно підлягає поверненню для подачі до належного суду.
Керуючись ст. ст.38,132,295-1,372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого П`ятого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_2 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00001297 від 30.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України повернути особі яка його подала.

Копію ухвали разом з клопотанням та доданими до нього матеріалами невідкладно надіслати слідчому, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1