Провадження №: 1-кс/752/4797/21
У Х В А Л А
Іменем України

10.06.2021 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого першого слідчого відділу (з дисклокацією у м. Києві) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця Служби безпеки України, не судимого

запобіжного заходу у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0002001, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.10.2020р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого першого слідчого відділу (з дисклокацією у м. Києві) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002001 від 05.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 31.08.2020 складено обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000417 від 04.06.2019 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України. У подальшому обвинувальний акт передано до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області для розгляду по суті. У невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 22.09.2020 в ОСОБА_8 виник протиправний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_7 за вплив на суддю Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, тобто особу, уповноважену на виконання функцій держави, для прийняття рішення на користь останнього. З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_8 до своєї протиправної діяльності залучив ОСОБА_5 та ОСОБА_9 .

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; знищення чи підроблення речей і документів, які мають суттєве значення для досудового розслідування або в інший спосіб перешкоджання здійсненню кримінального провадження.

У судовому засіданні захисником підозрюваного ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_10 заявлено клопотання, в якому він просить вирішити питання стосовно спрямування подання до Київського апеляційного суду в порядку ст. 34 КПК України щодо з`ясування територіальної підсудності та направлення матеріалів за клопотанням слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0002001 від 05.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції, також захисник просить клопотання слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 , у зв`язку з порушенням правил територіальної підсудності залишити без розгляду.

У клопотанні захисник посилається на те, що відповідно до витягу з ЄРДР вбачається, що органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002001 від 05.10.2020 року є перший слідчий відділ (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ( ). Відповідно відкритих даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб місцезнаходженням юридичної особи Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві (), визначена адреса: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, що не належить до територіальної юрисдикції Голосіївського районного суду м. Києва, а місце розташування органу досудового розслідування віднесено до територіальної юрисдикції Печерського районного суду м. Києва.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання захисника, просив відмовити в його задоволенні.

Розглянувши клопотання захисника ОСОБА_4 , заслухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя відхиляє його, з огляду на те, що подання такого клопотання при розгляді клопотань на досудовому слідстві не передбачено.

Крім того відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Так, відповідно до Наказу Територіального управління Державного бюро розслідувань №29 від 04.03.2021 року «Про визначення місцезнаходження органу досудового розслідування» визначено місцезнаходження підрозділів органу досудового розслідування Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) та Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління за адресою: місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26, 7-ий поверх та в окремих кабінетах у приміщенні за адресою: місто Київ, проспект Голосіївський, 50.

Отже, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в кримінальному провадженні №0002001, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.10.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України, підсудне для розгляду слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва.

Заслухавши обґрунтування прокурора, який підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, думку підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, вказуючи на необґрунтованість підозри, а також те, що при спілкуванні з фігурантами даного кримінального провадження підозрюваний виконував свої професійні обов`язки, повідомити в подробицях про які він не може, оскільки такі обставини є державною таємницею, розглянувши та проаналізувавши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Так, слідчий суддя встановив, що здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002001 від 05.10.2020 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України.

29.05.2021р. ОСОБА_5 в даному кримінальному провадженні, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 та ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження в їх сукупності, а саме: заява ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 05.10.2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 05.10.2020 року, постанова про залучення ОСОБА_7 до конфіденційного співробітництва та проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 05.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 29.05.2021 року, протокол огляду мобільного телефону від 29.05.2021 року, додатки до протоколу огляду мобільного телефону від 29.05.2021 року, письмова згода про залучення ОСОБА_7 про залучення до конфіденційного співробітництва та проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 05.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 26.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 26.10.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 04.11.2020 року, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 15.12.2020 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 04.03.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 27.04.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 20.05.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 29.05.2021 року, протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії- аудіо-, відеоконтроль особи від 11.12.2020 року, протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо, відеоконтроль особи від 14.01.2021 року, постановою про визнання речовими доказами від 29.05.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 29.05.2021 року, протоколом огляду місця події від 29.05.2021 року, протоколом огляду, копіювання та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів-грошових купюр від 29.05.2021 року.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя зауважує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки в сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні в ході судового розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23.10.1994) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження в їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені в клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні та встановлені в судовому засіданні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, та позицію сторони захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

В обґрунтування клопотання та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту прокурор зазначив, що існують наступні ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на свідка у цьому ж кримінальному провадженні; знищити чи підробити речі і документи, що мають суттєве значення для досудового розслідування; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке, зокрема, передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Щодо ризику впливати на свідка в цьому кримінальному провадженні, то при встановленні наявності цього ризику слідчим суддею враховано передбачену законом процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Так, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих, у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що посилання прокурора на ризик, що підозрюваний може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування або в інший спосіб перешкоджатиме здійсненню кримінального провадження є формальним, недоведеним, а відтак не може покладатись в основу рішення про обрання запобіжного заходу.

З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що у даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Враховуючи наведене, слідчий суддя доходить висновку, що слід застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім цього, на виконання вимог ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, визначені даною нормою закону.

Керуючись ст. ст. 2, 8, 177, 178, 181, 194, 369-372, 532 КПК України,

УХВАЛИВ:
1. Клопотання слідчого першого слідчого відділу (з дисклокацією у м. Києві) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, має двох малолітніх дітей, військовослужбовця Служби безпеки України, не судимого, запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному ОСОБА_5 залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово строком на два місяці в межах строку досудового розслідування.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого по кримінальному провадженню № 0002001, прокурора та суду/слідчого судді за першим викликом;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді/суду цілодобово;

- повідомляти слідчого, прокурора та слідчого суддю про зміну свого місця проживання та роботи;

- не спілкуватись (без дозволу прокурора) із ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , а також з іншими свідками і учасниками в кримінальному провадженні № 0002001;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

4. Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло до цієї особи ( АДРЕСА_2 , вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

5. Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

6. Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати через слідчого для виконання органу Управління поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

7. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

8. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

9. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1