н/п 1-кс/953/2278/21
"18" березня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
В судове засідання представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, на електрону адресу суду надійшла заява від представника, в якій він просить провести судове засідання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий суддя, вивчивши надані документи та матеріали, приходить до наступного.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 07.10.2020, надати дозвіл на проведення обшуку у відділенні поштового зв`язку АТ «Укрпошта» №28 м. Вінниці за адресою: м. Вінниця, вул. Хмельницьке Шосе, 7, який перебуває у власності територіальних громад Вінницької області, за місцем роботи ОСОБА_6 з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання предметів кримінального правопорушення, а саме: засобів виготовлення підроблених знаків поштової оплати АТ «Укрпошта» та комплектуючих до них, комп`ютерної техніки, підроблених знаків поштової оплати АТ «Укрпошта», рукописних та печатних нотаток, засобів зв`язку, банківських карток, а також інших речей та документів, що можуть бути доказами у цьому кримінальному провадженні.
22.10.2020 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 07.10.2020 проведено обшук у відділенні поштового зв`язку АТ «Укрпошта» №28 м. Вінниці за адресою: м. Вінниця, вул. Хмельницьке Шосе, 7, в період з 20.45 год до 23.33 год, в ході якого, згідно протоколу обшуку, вилучено вказане в клопотанні майно.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.10.2020 накладено арешт на майно, вилучене 22.10.2020 в ході проведення на підстави ухвали слідчого судді Київського районного суду обшуку за місцем роботи ОСОБА_3 у відділенні поштового зв`язку АТ «Укрпошта», що розташоване за адресою: м. Вінниця, Хмельницьке шосе, 7, а саме: марки поштової оплати із позначенням «Зам. 19-3Б16» «17.09.2019 ПК «Україна» на 100 аркушах формату А4; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 19-3113» «11.02.2019 ПК «Україна» на 50 аркушах формату А4 та 50 марок поштової оплати на 1 аркушу; 50 марок поштової оплати із позначенням «Зам. 2-3536» «17.10.2012 ПК «Україна»; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 20-3207» «28.04.2020 ПК «Україна» на 8 аркушах та 54 марок поштової оплати на окремому аркуші; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 19-3519» «17.09.2019 ПК «Україна» на 5 аркушах та 11 марок поштової оплати окремо на 2 маленьких аркушах; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 19-3115» «11.02.2019 ПК «Україна» на 3 аркушах формату А4 та 36 марок на окремому аркуші; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 20-3483» «21.07.2020 ПК «Україна» на 14 аркушах формату А4 та 1 аркуш формату А4 із аналогічним позначенням без 3-х марок поштової оплати; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 19-3515» «17.09.2019 ПК «Україна» на 50 аркушах формату А4; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 18-3369» «15.06.2018 ПК «Україна» на 5 аркушах та 28 марок окремо; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 19-3107» «05.02.2019 ПК «Україні» на 44 аркушах формату А4 та 120 марок окремо; 222 марки поштової оплати із позначенням «Зам. 18-3371» «15.06.2018 ПК «Україна»; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 17-3744» «24.11.2017 ПК «Україна» на 3 аркушах формату А4; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 17-3312» «16.05.2017 ПК Україна» на 1 аркуші формату А4; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 19-3115» «11.02.2019 ПК «Україна» на 1 аркуші формату А4; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 17-3744» «24.11.2017 ПК «Україна» на 1 аркуші формату А4; марки поштової оплати із позначенням «Зам. 18.3371» «15.06.2018 ПК «Україна» на 1 аркуші формату А4; 5 марок поштової оплати із позначенням на лицевій частині «смт. Старий Мерчик» та літера «Н»; 6 марок поштової оплати із позначенням на лицевій частині «м. Ніжин» та літера «F»; 13 марок поштової оплати із позначенням на лицевій частині «Бук Лісовий» та вартістю «4.80»; 75 марок поштової оплати із позначенням «Зам. 15-3283» «13.05.2015 ПК «Україна»; завірена копія «Звіту про наявність і рух цінностей» на 5 аркушах формату А4, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку; визначено місцем зберігання арештованого майна - кімнату зберігання речових доказів Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявник скаржилася на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути як найшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.
Згідно листа старшого слідчого СВ УСБУ в Харківській області ОСОБА_7 , згідно з висновком судового експерта зонального експертного сектору Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз СБУ в УСБУ в Харківській області №5 від 02.03.2021 частина вилучених знаків поштової оплати АТ «Укрпошта» (зазначені в клопотанні ОСОБА_3 про скасування арешту майна) є оригіналами, а тому не можуть бути використаними як доказ факту чи обставин, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні. Крім того, в ході проведення досудового слідства отримано дані щодо ймовірного вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 135-1 КУпАП громадянкою ОСОБА_3 , в зв`язку з чим, для вирішення питання про притягнення вказаної особи до адміністративної відповідальності буде направлено відповідний лист на адресу ГУ НП у Вінницькій області. Таким чином, враховуючи викладене, сторона обвинувачення не заперечує проти зняття арешту з майна, яке зазначене в клопотання ОСОБА_3 .
Отже, арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення доказової бази у даному кримінальному провадженні, яка на теперішній час, як встановлено вище, досягнута.
Враховуючи викладене, наслідки арешту майна розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає доведеним заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту майна, яке було арештоване ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.10.2020. За встановлених обставин, враховуючи позицію слідчого, скасування арешту з вказаного майна не створить будь-яких перешкод.
Таким чином, з наданих даних достовірно встановлено, що в подальшому застосуванні арешту майна у вказаній частині відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для часткового скасування арешту з вказаного в клопотанні майна.
Керуючись ст. ст. 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1