27.05.2021 Справа № 756/6870/21
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/6870/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.05.2021 місто Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000281 від 31.12.2020,
в с т а н о в и в:
05.05.2020 до провадження слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотанняпрокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про встановлення строку стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000281 від 31.12.2020.

Обгрунтовуючи свої вимоги, прокурор зазначає, що сторона захисту умисно затягує момент закінчення ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000281 від 31.12.2020 року з огляду на наступне.

12.04.2021 матеріали кримінального провадження відкрито стороні захисту за дорученням прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва та цього ж дня слідчим направлено поштові повідомлення з викликом на 14.04.2021 підозрюваним ОСОБА_9 та ОСОБА_10 на адреси реєстрації та їх захисникам на робочі адреси, вказані в Єдиному реєстрі адвокатів України, а також про таке повідомлено останнім засобами телефонного зв`язку. Однак, 14.04.2021 ні підозрювані ані їх захисники для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не з`явилися, повідомивши, що повідомлення про завершення досудового розслідування не отримали поштовим зв`язком. Крім того, 16.04.2021 прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 засобами телефонного зв`язку неодноразово повідомлялись підозрювані ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та їх захисники про закінчення досудового розслідування та надання доступу для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в повному обсязі.

21.04.2021 ОСОБА_4 з`явився Оболонської окружної прокуратури м. Києва зі двома захисниками та ознайомився з 52-ма сторінками тому №1 (з усього 2-х томів) та повідомив про ймовірність залучення ще одного захисника, більше жодного разу не з`являвся. 21.04.2021 до Оболонської окружної прокуратури м. Києва з`явився захисник підозрюваного ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_7 та ознайомився з частиною матеріалів кримінального провадження. 22.04.2021 останній закінчив ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та речовими доказами в повному обсязі. ОСОБА_9 до цього часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не з`являвся, офіційно причину своєї неявки не повідомив.

З огляду на те, що підозрюваний ОСОБА_9 до цього часу не з`явився до органу досудового розслідування для ознайомлення з матеріалами, на телефонні дзвінки не відповідає, а його захисник ОСОБА_7 не може повідомити про місцезнаходження підозрюваного та не може зорієнтувати сторону обвинувачення про день, коли ОСОБА_9 з`явиться для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, а також ураховуючи, що підозрюваний ОСОБА_10 протягом 15 днів з дня відкриття матеріалів з`явився для ознайомлення лише в один день та ознайомився всього з 52-ма сторінками 1-го тому матеріалів, прокурор просить слідчого суддю встановити строк стороні захисту для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000281 від 31.12.2020.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисники підозрюваного ОСОБА_4 адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , кожен окремо, заперечили проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши при цьому, що з матеріалами кримінального провадження ознайомлені в повному обсязі, а тому вважали, що відсутні підстави для встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисників, зазначивши, що він частково ознайомився з матеріалами кримінального провадження та на день розгляду клопотання прокурора немає потреби знайомитися з іншою частиною матеріалів кримінального провадження.

Захисник підозрюваного ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_7 проти задоволення клопотання заперечив, при цьому зазначив, що ОСОБА_9 на даний момент знаходиться на лікуванні, на підтвердження цього долучив до матеріалів провадження відповідь директора КП «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради» (далі КП «ДБКЛПД» ДОР») на адвокатський запит. З огляду на вказане захисник вважав, що відсутні докази на підтвердження зволікання його підзахисним при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Захисник підозрюваного ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_8 також заперечив проти задоволення клопотання. При цьому зазначив, що сторона обвинувачення вже зверталась до слідчого судді з аналогічним клопотанням, у задоволенні якого було відмовлено.

Заслухавши позиції сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

За приписами ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Строки досудового розслідування та судового розгляду, відповідно до міжнародних договорів України, повинні бути розумними. Статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року передбачено, що кожен має право при розгляді будь-якого пред`явленого йому кримінального обвинувачення як мінімум на гарантії на основі цілковитої рівності мати достатній час і можливості для підготовки свого захисту і спілкуватися з обраним самим ним захисником, а також бути судженим без невиправданої затримки (підпункти «b» та «с» пункту 3).

Відповідно до ч. 1 ст. 283 КПК України особа має право на розгляд обвинувачення проти неї в суді в найкоротший строк або на його припинення шляхом закриття провадження, що відповідає засаді розумності строку кримінального провадження, адже відповідно до положень частин 1, 3, 5 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

При цьому, ч. 2 ст. 283 КПК України на прокурора покладено обов`язок в найкоротший строк після повідомлення особі про підозру закінчити досудове розслідування.

Судовим розглядом встановлено, що СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000281 від 31.12.2020 за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, та ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

12.04.2021 орган досудового розслідування повідомив підозрюваним ОСОБА_9 , ОСОБА_4 та їх захисникам про завершення досудового розслідування та надання доступу для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування відповідно до вимог ст. 290 КПК України.

З матеріалів судового провадження вбачається, що матеріали кримінального провадження містять 2 томи паперових документів (том №1 282 ст., том №2 80 ст.), речові докази, а також відеоматеріали.

Відповідно до долучених до матеріалів клопотання копій протоколів ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, станом на час внесення клопотання на розгляд слідчому судді, сторона захисту приступила до ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Так, відповідно до вказаних протоколів, станом на 22.04.2021 захисник підозрюваного ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_7 ознайомився з усіма томами письмових доказів, речовими доказами та відеоматеріалами; підозрюваний ОСОБА_4 з 52-ма сторінками першого тому матеріалів кримінального провадження, захисники підозрюваного ОСОБА_4 адвокати ОСОБА_11 та ОСОБА_5 ознайомилися з усіма томами письмових доказів, речовими доказами та відеоматеріалами. Підозрюваний ОСОБА_9 не приступив до ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

Частиною 10 статті 290 КПК України передбачено, що сторонам кримінального провадження, потерпілому надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Отже, у розумінні ст. 3 КПК України слідчий суддя, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, у випадку задоволення клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, з-поміж іншого зобов`язаний за своїм внутрішнім переконанням встановити наявність зволікання при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, до яких надано доступ, та встановити строк, для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, після спливу якого сторона кримінального провадження вважається такою, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Питання обмеження сторони захисту на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження було предметом дослідження Конституційного Суду України, який у своєму рішенні від 18.01.2012 у справі №1-4/2012, з-поміж іншого, зазначив про те, що ознайомлення обвинуваченого (підозрюваного) чи його захисника з матеріалами справи є елементом кримінального судочинства, і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 2 Конституції України визначається законами України. Відтак право на таке ознайомлення не є абсолютним.

Разом з тим, Конституційний Суд України зазначив, що такі строки повинні визначатися в кожній справі залежно від обсягу матеріалів справи та їх складності, кількості обвинувачених, дій або бездіяльності (поведінки) обвинуваченого чи його захисника та незалежних від волі обвинуваченого чи його захисника чинників (наприклад, хвороби) тощо.

Ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства. Це, з одного боку, забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб та суспільства в цілому.

Ухвалюючи вказане рішення, Конституційний Суд України зазначив, що обмеження у строках ознайомлення з матеріалами розслідування узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) та з підпунктом «b» пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

ЄСПЛ неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом ст. 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення у справих «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів» від 23.04.1997, «Полуфакін і Чернишов проти Росії» від 25.09.2008).

У свою чергу, КПК України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і кожного разу вирішується судом в залежності від конкретних обставин справи. Тобто, цей Кодекс не визначає конкретного часового проміжку, протягом якого сторони кримінального провадження можуть знайомитися з матеріалами кримінального провадження, до яких надано доступ, а передбачає процедуру встановлення строку для ознайомлення судом у випадку зволікання при ознайомленні з матеріалами, однак зазначає, що сторонам надається «достатній час для ознайомлення».

У силу положень статей 22, 26 КПК України зазначені у клопотанні обставини щодо зволікання сторони кримінального провадження при ознайомленні з матеріалами досудового розслідування, підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій, адже ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18.06.2015 вказує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом».

Спростовуючи факт неприбуття підозрюваного ОСОБА_9 на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, сторона захисту посилається на відповідь від 06.05.2021 №934 на адвокатський запит за підписом директора КП «ДБКЛПД» ДОР», зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на стаціонарному лікуванні в КП «ДБКЛПД» ДОР» та за психічним станом не може брати участь у проведенні слідчих (процесуальних) дій, дата закінчення лікування залежить від стабілізації його психічного стану.

У той же час обставини, викладені у вищевказаній відповіді від 06.05.2021 №934, прокурором у судовому засіданні не спростовано, натомість зі змісту відповіді КП «ДБКЛПД» ДОР» від 17.05.2021 №1096, на запит сторони обвинувачення про надання інформації стосовно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , долученої прокурором у судовому засіданні, ОСОБА_9 з 12.04.2021 по дату надання відповіді знаходиться у КП «ДБКЛПД» ДОР», куди його було госпіталізовано бригадою швидкої медичної допомоги з гострими медичними показаннями. У зв`язку зі стійкістю захворювання до проведеного лікування, враховуючи соціальну і особистісну дезадаптацію, за своїм психічним станом він не може ознайомлюватися з матеріалами кримінального провадження.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК України).

Разом з цим, ЄСПЛ неодноразово зазначав, що вирішення колізій або не врегулювання конкретного випадку у законодавстві має завжди тлумачитися на користь особи (зокрема, в рішеннях «Щокін проти України» від 14.10.2010, «Скордіно проти Італії» від 29.03.2006).

З огляду на те, що за наслідками судового провадження прокурором не доведено належними, достовірними, допустимими та достатніми доказами факт умисного затягування підозрюваним ОСОБА_9 процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, а стороною захисту не спростовано такими доказами відсутність такого зволікання, адже в розумінні положень ст. 84 КПК України вищевказана інформація, надана сторонами кримінального провадження слідчому судді, про знаходження ОСОБА_9 у лікувальному закладі та про стан його здоров`я, не є доказом підтвердження чи спростування фактів та обставин, які мають суттєве значення для вирішення поставленого перед слідчим суддею питання, що беззаперечно не доводить «поза розумним сумнівом» наявність умисного зволікання підозрюваним ОСОБА_9 при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження чи відсутність такого, а тому слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання прокурора.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що у рішенні по справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 ЄСПЛ зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» від 28.10.2010 ЄСПЛ також зазначив, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Таким чином, оскільки інші доводи сторони захисту, заявлені в ході розгляду клопотання прокурора стосуються обставин, вже встановлених слідчим суддею, та є похідними від них, а також стосуються обставин, які не є предметом даного судового розгляду та не відносяться до питань, поставлених на розгляд слідчому судді сторонами у встановлений процесуальний спосіб, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання сторони обвинувачення слід відмовити.

Керуючись статтями 28, 290, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000281 від 31.12.2020 відмовити.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1