Справа № 573/998/21
Номер провадження 1-кс/573/245/21
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и

20 червня 2021 року м. Білопілля

Слідчий суддя Білопільського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , погоджене начальником Білопільського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування відносно

ОСОБА_4 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця Сумської області, Білопільського району, с. Вири, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , із середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, на обліку в лікарів нарколога та психіатра не перебуває, не інваліда, раніше не судимого,

- запобіжного заходу у виді домашнього арешту,
в с т а н о в и в :
20 червня 2021 року заступник начальника слідчого відділу ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором, про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Клопотання мотивоване тим, що згідно зі ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Відповідно до ст. 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Положеннями ст. 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодувати завдані ними збитки.

Згідно з ч. 3 ст. 1, ст. ст. 7, 8, 19, 64, 69 Лісового кодексу України усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.

У державній власності перебувають усі ліси України, крім лісів, що перебувають у комунальній або приватній власності.

Постійні лісокористувачі зобов`язані: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель; забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства.

Підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов зобов`язані: забезпечувати посилення водоохоронних, захисних, кліматорегулюючих, санітарно-гігієнічних, оздоровчих та інших корисних властивостей лісів з метою поліпшення навколишнього природного середовища та охорони здоров`я людей; забезпечувати безперервне, невиснажливе і раціональне використання лісових ресурсів для задоволення потреб виробництва і населення в деревині та іншій лісовій продукції; здійснювати відтворення лісів; забезпечувати підвищення продуктивності, поліпшення якісного складу лісів і збереження біотичного та іншого природного різноманіття в лісах; здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень; раціонально використовувати лісові ділянки.

Спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно.

У точно не встановлений під час досудового розслідування день і час в першій декаді травня 2021 року, маючи на меті незаконну порубку з метою подальшого збуту незаконно зрубаних дерев, взявши із собою пристрої для спилювання дерев, ОСОБА_4 прибув на вантажному автомобілі ЗІЛ ММЗ модель 45021, реєстр. номер НОМЕР_1 , до лісосмуги, розташованої в полях між селами Лікарське, Калинівка, Зоряне, Аркавське, Сумського району (колишній Білопільський район), за координатами 50.954718-34.486786.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконну порубку дерев, прибувши до вищевказаної лісосмуги, добре орієнтуючись на місцевості, переконавшись, що ніхто не бачить його дій, не маючи спеціального дозволу лісорубного квитка, незаконно, за допомогою бензопили спиляв 14 сироростучих дерев породи «клен широколистий» діаметрами біля шийки кореня 25х28, 20х23, 21х27, 22х24, 23х23, 28х30, 30х29, 22х25, 25х25, 25х27, 20х21, 23х26, 33х35, 32х32 см, які розпиляв на колоди та в подальшому збув невідомій особі.

Згідно з розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев у лісосмузі, розміщеній у полях між селами Лікарське, Калинівка, Зоряне, Аркавське, Сумського району, Сумської області за координатами 50.954718-34.486786, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», сума завданих збитків становить 50647 грн. 01 коп.

Таким чином, загальна сума шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев, становить 50647 грн. 01 коп., що у двадцять і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, а отже згідно з приміткою 1 до ст. 246 КК України є істотною шкодою.

Крім цього, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконну порубку дерев, у точно не встановлений під час досудового розслідування день і час у другій декаді червня 2021 року, маючи на меті вчинення повторної незаконної порубки дерев з метою подальшого збуту незаконно зрубаних дерев, прибув на вантажному автомобілі ЗІЛ ММЗ модель 45021, реєстр. номер НОМЕР_1 , до лісосмуги, розміщеної в полях між селами Вилки, Калинівка, Рудка, Новосуханівка, Сумського району, Сумської області за координатами 50.914068-34.465823, заздалегідь взявши з собою пристрої для зпилювання дерев.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторну незаконну порубку дерев, прибувши до вищевказаної лісосмуги, добре орієнтуючись на місцевості, переконавшись, що ніхто не бачить його дій, не маючи спеціального дозволу лісорубного квитка, повторно, незаконно за допомогою бензопили спиляв 11 сироростучих дерев породи «ясен» діаметрами біля шийки кореня 20х22, 30х32, 35х30, 45х43, 25х23, 30х35, 20х26, 22х25, 30х28, 30х30, 28х28 см, які розпиляв на колоди та в подальшому збув невідомій особі.

Згідно з розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев у лісосмузі, розміщеної в полях між селами Вилки, Калинівка, Рудка, Новосуханівка, Сумського району, Сумської області за координатами 50.914068-34.465823 на підставі Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», сума завданих збитків становить 55001 грн. 28 коп.

Таким чином, загальна сума шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев, становить 55001 грн. 28 коп., що в двадцять і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, а отже згідно з приміткою 1 по ст. 246 КК України є істотною шкодою, та вчинена повторно.

Крім цього, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на повторну незаконну порубку дерев, 18 червня 2021 року в точно не встановлений під час досудового розслідування час, маючи на меті вчинення повторної незаконної порубки дерев з метою подальшого збуту незаконно зрубаних дерев, прибув на вантажному автомобілі ЗІЛ ММЗ модель 45021, реєстр. номер НОМЕР_1 , до лісосмуги, розміщеної в полях між селами Комарицьке, Олександрівка, Мошарі, Курасове, Сумського району, Сумської області, яка належить ДП «Білопільський агролісгосп» у кварталі 49 виділ 3 на землях Товстянського старостату Миколаївської ОТГ, заздалегідь взявши з собою пристрої для зпилювання дерев.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторну незаконну порубку дерев, прибувши до вищевказаної лісосмуги, добре орієнтуючись на місцевості, переконавшись, що ніхто не бачить його дій, не маючи спеціального дозволу лісорубного квитка, повторно, незаконно за допомогою бензопили спиляв 6 сироростучих дерев породи «ясен» діаметрами біля шийки кореня 40, 25, 38, 38, 32, 30 см, які розпиляв на колоди та був виявлений працівниками ВП №1 (м. Білоппілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області.

Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев на землях лісового фонду ДП «Білопільський агролісгосп» у кварталі виділ 3 на землях Товстянського старостату Миколаївської ОТГ, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», сума завданих збитків становить 41363 грн. 38 коп.

Таким чином, загальна сума шкоди лісовому фонду ДП «Білопільський агролісгосп» у кварталі виділ 3 на землях Товстянського старостату Миколаївської ОТГ, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев, становить 41363 грн. 38 коп., що в двадцять і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, а отже згідно з приміткою 1 до ст. 246 КК України є істотною шкодою та вчинена повторно.

Вказані відомості внесені до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 1, 2 ст. 246 КК України.

19 червня 2021 року об 11 годині 30 хвилин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 246 КК України.

На існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків заступник начальника слідчого відділу зазначив те, що ОСОБА_4 протягом тривалого часу систематично вчиняв незаконні порубки дерев у різних лісосмугах, що вказує на те, що останній схильний до вчинення злочинів та свідчить про можливість виникнення в ОСОБА_4 нового умислу на вчинення аналогічних злочинів з метою наживи та безпідставним розрахунком на відворотність покарання за скоєне. Крім того, підозрюваний і свідки проживають в одному та сусідніх населених пунктах, а відтак у разі застосування відносно ОСОБА_4 менш обтяжливого запобіжного заходу ніж цілодобовий домашній арешт, останній матиме можливість незаконно впливати на свідків даної події, які в подальшому можуть бути додатково встановлені, що може суттєво вплинути на повноту та об`єктивність досудового розслідування в кримінальному провадженні.

У ході досудового розслідування відносно ОСОБА_4 зібрано достатньо доказів, які свідчать про вчинення ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 246 КК України, встановленим ризикам неможливо запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, окрім як цілодобового домашнього арешту.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала.

Підозрюваний ОСОБА_4 свою винуватість за пред`явленою підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, визнав повністю. За ч. 2 ст. 246 КК України не визнав взагалі. Проти обрання йому нічного домашнього арешту не заперечував. При цьому пояснив, що він разом зі своєю сім`єю обробляє близько 17 га землі в с. Вири, Білани і Безсокирне, а у випадку обрання йому цілодобового домашнього арешту, буде позбавлений засобів до існування.

Адвокат ОСОБА_5 просив застосувати більш м`який запобіжний захід, мотивуючи тим, що в судовому засіданні не підтвердився жодний з ризиків, на які посилалася прокурор.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 4 ст. 176 КПК України одним з видів запобіжних заходів є домашній арешт, який під час досудового розслідування застосовується слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Згідно зі статтею 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Щодо поняття «обґрунтована підозра» суд, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, відображену в пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року в справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення та в п. 32 рішення в справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, згідно з якою вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Як вбачається з матеріалів провадження, пред`явлена ОСОБА_4 підозра за ч. ч. 1, 2 ст. 246 КК України має місце та підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів, зокрема:

- протоколом прийняття заяви про вичнене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 07 травня 2021 року;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_7 від 08 травня 2021 року, ОСОБА_8 від 11 травня 2021 року, ОСОБА_9 від 16 червня 2021 року, ОСОБА_10 від 15 і 17 червня 2021 року, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 18 червня 2021 року;

- протоколами огляду місцевості від 11 травня, 09, 17 і 18 червня 2021 року;

- протоколом за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 15 червня 2021 року;

- розрахунками розміру шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної порубки дерев від 17 і 18 червня 2021 року;

- протоколом обшуку з відеозаписом до нього від 18 червня 2021 року;

- протоколом про результати спостереження за річчю від 17 червня 2021 року.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий і прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У частинах 5, 7 ст. 194 КПК України передбачено: якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правовпорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 246 КК України, які згідно зі ст. 12 КК України є нетяжкими та за які передбачено покарання до трьох і п`яти років позбавлення волі відповідно, раніше не судимий, офіційно не працює, неодружений, проживає з батьками в с. Вири, Сумського району, що говорить про стійкі соціальні зв`язки за місцем проживання, у лікаря нарколога, психіатра на обліку не перебуває.

Зважаючи на ступінь тяжкості інкримінованих ОСОБА_4 злочинів, їх суспільну небезпеку, вагомість наявних доказів, обґрунтованість підозри, тяжкість покарання, що загрожує в разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, слідчий суддя вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки на даний час існують підстави вважати, що ОСОБА_4 може продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, може чинити тиск на свідків, а також перешкодити встановленню об`єктивної істини в кримінальному провадженні, а тому слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання і застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю, але не цілодобово, а з 21:00 години до 06:00 години наступного дня, надавши можливість підозрюваному працювати та доглядати господарством. Крім того, на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 194, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :
Клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , погоджене начальником Білопільського відділу Сумської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати житло з 21:00 години до 06:00 години наступного дня щоденно без застосування електронного засобу контролю та покласти на нього наступні обов`язки:

1) прибувати до суду, прокурора та слідчого за першою вимогою;

2) заборонити залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 21:00 години до 06:00 години наступного дня щоденно, за винятком прибуття до слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання чи перебування;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі їх наявності);

5) утримуватись від спілкування з працівниками лісгоспів і свідками в кримінальному провадженні.

Строк дії домашнього арешту та обов`язків, покладених судом на ОСОБА_4 , визначити до 11 години 30 хвилин 18 серпня 2021 року включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою під час перебування під домашнім арештом мають право з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту під час досудового розслідування покласти на заступника начальника СВ Відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя