ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8244/21
провадження № 1-кс/753/1663/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" квітня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , володільця майна ОСОБА_5 , представників ОСОБА_5 , ОСОБА_4 адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , представників власника майна ОСОБА_8 адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , розглянувши клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004627, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 жовтня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004627, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 жовтня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що 28 жовтня 2020 року до Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшов лист ГУ КЗЕ СБ України зі зверненням ОСОБА_11 щодо незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом використання онлайн-ресурсів з купівлі/продажу віртуальних активів, за яким 28 жовтня 2020 року було внесено відповідні відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження.

Досудовим розслідуванням у цьому кримінальному провадженні встановлено, що з метою заволодіння шахрайським способом грошовими коштами громадян України, в т.ч. віртуальними активами, використовувались ресурси з обміну електронних коштів https://bit-exchanger.ru, ІНФОРМАЦІЯ_1 та інші, які дозволяють користувачам з України та країн колишнього СНД (в першу чергу з Російської Федерації), а також мешканцям т. зв. «Л/ДНР» конвертувати готівкові та безготівкові кошти (фіатні кошти) отримані шахрайським шляхом у криптовалюту та навпаки, здійснювати т.зв. «перестановки» і легалізацію коштів отриманих від неправомірної діяльності, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

У клопотанні прокурор зазначає, що нелегальний обіг грошових коштів отриманих шахрайським шляхом здійснюється шляхом купівлі-продажу криптовалют з використанням російської електронної платіжної системи «Яндекс-деньги», платіжних систем «Webmoney», «Qiwi wallet», «Wallet one» та інших з порушенням заборони Національного банку України (лист роз`яснення від 2 листопада 2006 року № 57-0002/90626 «Щодо діяльності окремих платіжних систем та систем розрахунків») та з порушенням Указу Президента України № 126/2018 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 2 травня 2018 року щодо застосування персональних економічних та іншихобмежувальних заходів (санкцій) до юридичних осіб ТОВ «Вебмані.юей» (), ТОВ «Вебмані.ру», (код РФ 502), ТОВ «Вебмані Європа Лтд», ТОВ «Яндекс.Гроші» (код РФ 113), які забезпечують діяльність електронних платіжних систем під брендом «Webmoney», «Яндекс-деньги» та інших.

Готівкові кошти приймаються і видаються в мережі підконтрольних обмінних пунктів і офісах як на території України, інших країн, так і на тимчасово окупованій території Луганської і Донецької областей. Для прикриття своєї діяльності деякі офіси з обміну віртуальних активів використовують реквізити фінансових компаній, які мають ліцензії Національного банку України.

Прокурор стверджує, що в діях організаторів вищевказаних онлайн ресурсів наявні ознаки порушення п. 1 ч. 9.3 ст. 9, п. 3 ч. 15.1, п.п. 4, 5 ч. 15.4 ст. 15 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», п. 1.3 положення «Про електронні гроші в України», затверджене Постановою Правління НБУ № 481 від 4 листопада 2010 року. Також мають місце ознаки порушення вимог постанови Правління Національного банку України від 9 серпня 2002 року № 297 «Про затвердження Положення про порядок надання небанківським фінансовим установам, національному оператору поштового зв`язку генеральних ліцензій на здійснення валютних операцій» в частині надання до Національного банку України недостовірної інформації щодо джерел походження власного статутного капіталу. Крім того, ряд офісів здійснює свою підприємницьку і валютнобмінну діяльність без жодних ліцензій та реєстрації.

Відповідно до відомостей Державної служби фінансового моніторингу України фінансові операції по банківським рахункам причетних осіб містять ознаки ризиковості, здійснюються зарахування, зняття та перекази коштів на граничні суми без підтвердження їх походження. Для легалізації та збереження отриманих неправомірним шляхом коштів скуповується нерухомість, земельні ділянки та дорогоцінні метали.

Співорганізаторами протиправної схеми є громадяни України є ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , уродженець смт. Сахновщина Харківської обл. та ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_2 , уродженець м. Слов`янськ Донецької обл., які здійснюють загальну координацію діяльності механізму з обміну електронних коштів з використанням онлайнресурсів ІНФОРМАЦІЯ_4 щодо легалізації коштів отриманих від шахрайської діяльності шляхом конвертації готівкових та безготівкових коштів у криптовалюту та навпаки, здійснення т.зв. «перестановок» коштів на території України та закордон, в т.ч. на тимчасово окуповану територію Луганської та Донецької областей.

Під час досудового розслідування також встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН НОМЕР_3 , уродженець смт. Сахновщина Харківської обл., який під керівництвом ОСОБА_12 та ОСОБА_13 здійснює управління діяльністю київського офісу, за їх вказівками здійснює перерахування коштів отриманих шахрайським шляхом на р/р та видачу готівки в особливо великих розмірах.

При цьому, визначені вище операції здійснюються без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

На підставі ухвал Дарницького районного суду м. Києва на території м. Харкова та м. Києва було проведено обшуки приміщень, а також банківських індивідуальних сейфів за фактичним місцем знаходження офісних приміщень та за місцем проживання осіб, причетних до вчинення кримінального провадження.

Так, за результатом проведеного обшуку у банківських індивідуальних сейфах у відділені № НОМЕР_4 АТ «Укрсиббанк» (МФО 351005) за адресою: м. Харків, пл. Конституції, 26, які знаходяться у користуванні ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , а саме у банківському сейфі №057 було виявлено та в подальшому вилучено купюри номіналом 100 Євро у кількості 1224 шт., купюри номіналом 50 Євро у кількості 1540 шт., купюри номіналом 200 Євро у кількості 353 шт., купюри номіналом 500 Євро у кількості 93 шт., на загальну суму 316 500 Євро. У банківському сейфі №058 було виявлено та в подальшому вилучено купюри номіналом 100 доларів США у кількості 3 000 шт. на загальну суму 300 000 доларів США, купюри номіналом 100 Євро у кількості 100 шт., купюри номіналом 200 Євро у кількості 400 шт., купюри номіналом 500 Євро у кількості 300 шт. на загальну суму 330 000 Євро.

За результатом проведеного обшук у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , в якому проживає та працює один з співорганізаторів Харківського офісу з обслуговування клієнтів ресурсів обміну електронних коштів ІНФОРМАЦІЯ_4 було виявлено та в подальшому вилучено купюри номіналом 100 доларів США у кількості 513 шт., купюри номіналом 50 доларів США у кількості 1 шт., купюри номіналом 20 доларів США у кількості 6 шт., купюри номіналом 5 доларів США у кількості 1 шт., купюри номіналом 100 Євро у кількості 689 шт., купюри номіналом 200 Євро у кількості 264 шт., купюри номіналом 500 Євро у кількості 40 шт., купюри номіналом 10 Євро у кількості 13 шт., купюри номіналом 20 Євро у кількості 16 шт., купюри номіналом 50 Євро у кількості 1 шт., купюри номіналом 5000 російських рублів у кількості 1 шт., купюри номіналом 2000 російських рублів у кількості 1 шт., купюри номіналом 1000 російських рублів у кількості 5 шт., купюри номіналом 500 російських рублів у кількості 1 шт., купюри номіналом 200 російських рублів у кількості 7 шт., купюри номіналом 100 російських рублів у кількості 3 шт., купюри номіналом 50 російських рублів у кількості 4 шт., 3 герметично запаковані злитки банківського срібла 999 проби вагою 1 кг. кожен, 1151 герметично запакованих злитків банківського срібла 999 проби вагою 0,250 кг. кожен, 9 банківських карток та тримачі від сім карток.

За результатом проведеного обшуку у приміщенні, яке використовується з метою ведення протиправної діяльності, зберігання первинної та бухгалтерської документації, грошових коштів, печаток та здійснення загальної координації діяльності протиправного механізму ОСОБА_8 , а саме житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та в подальшому вилучено купюри номіналом 100 доларів США на загальну суму 55 400 доларів США, купюри номіналом 50 доларів США у кількості 2 шт., купюри номіналом 20 доларів США у кількості 2 шт., купюри номіналом 10 доларів США у кількості 1 шт., грошові кошти, а саме Євро на загальну суму 1500 Євро., купюри номіналом 200 українських гривень у кількості 300 шт., на загальну суму 60 000 гривень, купюри номіналом 20 фунтів у кількості 13 шт., ноутбук марки «Asus» чорного кольору, 4 ноутбуки марки «Apple» сірого кольору, мобільний телефон «Iphone 7» з сім карткою, мобільний телефон «Samsung», мобільний телефон «Iphone XR» білого кольору, мобільний телефон «Iphone 6S» сірого кольору, мобільний телефон «Samsung Duos Galaxy S8» сірого кольору, мобільний телефон «Iphone 11 PRO MAX» темно зеленого кольору, електронний пристрій з логотипом «OTP банк», електронний криптовалютний гаманець, 8 флеш накопичувачів, 2 жорстких диски та банківська картка.

За результатом проведеного обшуку у приміщенні, яке використовується з метою ведення протиправної діяльності, зберігання первинної та бухгалтерської документації, грошових коштів, печаток та здійснення операцій з клієнтами, а саме приміщення обміну валют за адресою: АДРЕСА_3 , розташоване у холі на 1-у поверсі ліворуч від центрального входу, в якому здійснюється прийом та видача необлікованих коштів в особливо великих розмірах для поповнення електронних гаманців, придбання криптовалют, здійснення т.зв. «перестановок» без ідентифікації клієнтів та відображення відповідних операцій у звітності, виявлено та в подальшому вилучено грошові кошти, а саме 78 482 доларів США, 3 415 Євро, 25 000 російських рублів, 445 461 гривень, 39 900датських крон, 1 406 000 венгерських форинтів, 6346 китайських юаней, 690 мароканських дирхам, 69000 тайських бат, 1410 індійських рупій, 877 болгарських лев, 5 йорданських динарів, 20 бахранських динарів, 300 білоруських рублів, 282 000 чеських крон, 402 руминських лей, 1310 грузинських ларі, 4860 ізраїльських шекелей, 17000 японських йен, 4650 австралійських доларів, 14750 норвезьких крон, 2585 дирхам лає, 18000 ісландських крон, 1040 хорватських кун, 3520 шведських крон, 3315 молдовських лей, 170 000 казахських тенге, 3670 фунти, 7280 канадських доларів, 5910 швейцарських франків, мобільний телефон «Нокіа», моноблок, документи.

За результатом проведеного обшуку у приміщенні, яке використовується з метою ведення протиправної діяльності, зберігання первинної та бухгалтерської документації, грошових коштів, печаток та здійснення загальної координації діяльності протиправного механізму, а саме орендоване житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_4 , де проживає та працює керівник ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_9 , було виявлено та вилучено 734 злитки сріблястого кольору вагою 0,25 кг. кожен, ноутбук «Dell», 100 доларів США та 9 банківських карток.

За результатом проведеного обшуку у банківських індивідуальних сейфах, які використовуються з метою конспірації місця зберігання бухгалтерської документації, електронних носіїв інформації, печаток, а також грошових коштів і дорогоцінних металів отриманих протиправним шляхом ОСОБА_9 , а саме банківські індивідуальні сейфи №0020 та №0235 Київського відділення № 5 АТ «Сбербанк» (МФО 320627), які знаходяться в приміщенні за адресою: АДРЕСА_5 , а саме сейфу №0235 було виявлено та вилучено 1076 металевих злитків сріблястого кольору та грошові кошти, на загальну суму 20 000 Євро.

За результатом проведеного ошуку у приміщенні, яке використовується з метою ведення протиправної діяльності, зберігання первинної та бухгалтерської документації, грошових коштів, печаток та здійснення загальної координації діяльності протиправного механізму, а саме орендоване приміщення за адресою: АДРЕСА_5 (в літер «А»), 2 поверх, б/н, площею 18,5 кв.м., в якому знаходиться київський офіс для обслуговування клієнтів електронних ресурсів обміну електронних коштів https://bit-exchanger.ru, ІНФОРМАЦІЯ_1 та у якому здійснюється опрацювання заявок на перерахування коштів з/на банківські рахунки, операції з прийому та видачі готівкових коштів, обмін валюти та криптовалюти в особливо великих розмірах, було виявлено та вилучено 328 металевих злитків сріблястого кольору, а також предмети зовні схожі на грошові кошти, а саме 40 000 доларів США, 19 130 Євро, 19 500 гривень, 176 530 доларів США, 170 000 доларів США, а також ноутбук «Macbook Air» з зарядним пристроєм, ноутбук марки «Samsung» з зарядним пристроєм, ноутбук марки «Emashines» з зарядним пристроєм.

З метою забезпечення збереження вилученого під час обшуку майна та збереження речових доказів, посилаючись на положення статей 98, 167, 170 КПК України, прокурор просить накласти арешт на вказане майно та зазначає, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна може призвести до наслідків у вигляді їх зникнення, що перешкодить кримінальному провадженню.

У судове засідання з`явився прокурор, який підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Присутні у судовому засіданні представники ОСОБА_5 , ОСОБА_4 адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_14 заперечували проти арешту майна, тимчасово вилученого у ОСОБА_5 під час обшуку у приміщенні за адресою: АДРЕСА_6 , площею 18,5 кв.м., а саме коштів у загальній сумі 346 530,00 доларів США, та просили відмовити у задоволенні клопотання в цій частині і повернути ОСОБА_5 тимчасово вилучені кошти.

У наданих письмових запереченнях на клопотання прокурора адвокат ОСОБА_6 посилається на те, що ОСОБА_4 зареєстрований як фізична особа-підприємець, провадить підприємницьку діяльність з виробництва виробів з металу, для здійснення якої регулярно оптово закуповує різноманітну металеву продукцію, має у штаті 14 найманих працівників, зокрема, його працівником є і ОСОБА_5 . Зважаючи на значне зростання цін на металеву продукцію, ОСОБА_4 вирішив здійснити оптову закупівлю такої продукції для подальшого безперебійного виробництва, яку планував здійснити частково за власні кошти та за кошти, запозичені у інших осіб, зокрема у ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .

Як стверджують адвокати, 23 квітня 2021 року ОСОБА_4 і ОСОБА_5 під`їхали до нежилої АДРЕСА_7 , де на 2 поверсі розташовані типографія «Любо-принт» та обмінний пункт валют. ОСОБА_4 попросив ОСОБА_5 з`ясувати умови виготовлення та вартість додаткового тиражу рекламного каталогу виробів з металу та з`ясувати в обмінному пункті курс валют та здійснити обмін доларів США на гривню з метою подальшого придбання металевої продукції.

Однак під час виходу з обмінного пункту ОСОБА_5 був заштовханий назад у дане приміщення та у нього були тимчасово вилучені грошові кошти на загальну суму 346530,00 доларів США. При цьому, як вказують представники, вказані кошти були вилучені з особистої сумки ОСОБА_5 , проте протокол особистого обшуку в порушення ч. 5 ст. 236 КПК України не складався.

Зазначають, що вилучені у ОСОБА_5 кошти у сумі 346530,00 доларів США не відповідають ознакам речових доказів, оскільки прокурором не доведено, що тимчасово вилучені кошти були набуті ним чи їх власником ОСОБА_4 протиправним шляхом. Крім цього вказують, що клопотання про арешт майна не містить жодних доказів щодо обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні діянь, що містять ознаки злочинів щодо скоєння яких було відкрито кримінальне провадження, а вказані особи не мають жодного відношення до діяльності обмінного пункту, в якому проводився обшук та до осіб, відносно яких порушено кримінальне провадження.

ОСОБА_5 та ОСОБА_4 підтримали позицію представників.

Присутні у судовому засіданні представники ОСОБА_8 адвокати ОСОБА_9 , ОСОБА_10 заперечували проти арешту майна, вилученого під час обшуку у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , та просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора в цій частині.

Обґрунтовуючи свої заперечення проти арешту майна, представники ОСОБА_8 зазначають, що прокурором не доведено наявності обґрунтованої підозри у вчиненні (причетності) ОСОБА_8 кримінального правопорушення, а з матеріалів, доданих до клопотання, не вбачається роль ОСОБА_8 у протиправній діяльності осіб, щодо діяльності яких проводиться досудове розслідування, його причетності до такої діяльності, пов`язаності ОСОБА_8 з такими особами, зокрема, відсутні докази, що підтверджують час, місце, спосіб вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення.

Наголошують на порушеннях, допущених під час проведення обшуку, вказуючи, зокрема, що у протоколі обшуку не визначені всі індивідуалізуючі ознаки речей, які були вилучені під час обшуку, посилаються на безпідставне вилучення комп`ютерної техніки (електронних інформаційних систем або їх частин), мобільних телефонів, непроведення їх огляду під час обшуку за участю спеціаліста. Крім цього, представники надали пояснення щодо походження коштів, вилучених під час обшуку.

Суд, дослідивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, заслухавши пояснення прокурора, інших осіб, присутніх у судовому засіданні, дослідивши надані учасниками провадження докази, дійшов таких висновків.

У провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №№ 0004627 від 28 жовтня 2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України.

Вказане кримінальне провадження розпочато за зверненням ОСОБА_11 , надісланого ГУ КЗЕ СБ України, щодо незаконного заволодіння грошовими коштами шляхом використання онлайн-ресурсів з купівлі/продажу віртуальних активів.

Під час досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні встановлено, що онлайнресурси з обміну електронних коштів https://bit-exchanger.ru, ІНФОРМАЦІЯ_1 дозволяють користувачам з України та країн колишнього СНД (в першу чергу з Російської Федерації), а також мешканцям т. зв. «Л/ДНР» конвертувати готівкові та безготівкові кошти (фіатні кошти) у криптовалюту та навпаки, здійснювати т.зв. «перестановки» і легалізацію коштів отриманих від неправомірної діяльності, без дотримання вимог законодавства у сфері регулювання фінансових послуг, без відображення відповідних операцій у податковій звітності, ідентифікації клієнтів та сплати обов`язкових платежів до державного бюджету України.

Готівкові кошти приймаються і видаються в мережі підконтрольних обмінних пунктів і офісах як на території України, інших країн, так і на тимчасово окупованій території Луганської і Донецької областей. Для прикриття своєї діяльності деякі офіси з обміну віртуальних активів використовують реквізити фінансових компаній, які мають ліцензії Національного банку України.

Ухвалами слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 14 та 16 квітня 2021 року надано дозвіл на проведення обшуку у приміщеннях за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_3 , обмін валют у холі на 1-му поверсі ліворуч від центрального входу; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_5 , (в літер «А»), 2 поверх, б/н, площею 18,5 кв.м., а також у банківських індивідуальних сейфах у Київському відділення № 5 АТ «Сбербанк» за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 46, та банківських індивідуальних сейфах у відділені № 978 АТ «Укрсиббанк» за адресою: м. Харків, пл. Конституції, 26.

Вказані дозволи на обшук надавалися з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання та вилучення знаряддя кримінального правопорушення, речей і документів, що мають значення для досудового розслідування та можуть бути доказами під час судового розгляду паперові носії інформації (договори, додаткові угоди, додатки до них, акти виконаних робіт, накладні, специфікації, доповнення, акти звірки, блокноти, записні книжки, чорнові записи тощо); електронні носії інформації (дискові накопичувачі, флешки, картки пам`яті, оптичні диски, персональні та планшетні комп`ютери, ноутбуки, мобільні телефони), за допомогою яких здійснюється адміністрування і використання онлайн-ресурсів з обміну та переказу електронних коштів і криптовалюти; грошові кошти, банківські карти, дорогоцінні метали, отримані неправомірним шляхом та інші предмети, які стосуються вчиненого кримінального правопорушення та містять відомості про фінансові оборудки з коштами, що мають сумнівне джерело походження шляхом проведення валютно-обмінних операцій, обміну криптовалюти на готівку та навпаки, «перестановки» грошових коштів клієнтів на території України та за її межами з використанням інтернет-ресурсів під брендом « ІНФОРМАЦІЯ_7 », ІНФОРМАЦІЯ_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 та інших без наявності відповідних ліцензій і дозволів.

За результатами проведених на території м. Харкова та м. Києва обшуків приміщень та банківські індивідуальних сейфів було вилучено майно, яке зазначено у описовій частині цієї ухвали.

Як передбачено ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частиною 5 статті 171 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано з додержанням вимог ст. 171 КПК України та у строк, встановлений частиною 5 цієї статті.

Як визначено ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 3 статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Суд враховує, що згідно із практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді підстави вважати з достатньою ймовірністю про існування факту події кримінального правопорушення, який має бути предметом ретельного дослідження з боку органу досудового розслідування. Водночас, оскільки на цьому етапі досудового розслідування жодній особі не вручене повідомлення про підозру, слідчий суддя оцінює лише достатність підстав вважати, що таке кримінальне правопорушення було вчинене.

Такий висновок ґрунтується на підставі сукупності досліджених у судовому засіданні документів, зокрема: копії звернення ОСОБА_11 від 22 вересня 2020 року та копії протоколу допиту його як свідка від 2 листопада 2021 року; копій протоколів обшуків від 23 квітня 2021 року; копії матеріалів за результатами доручення про проведення слідчих (розшукових) дій, а саме копії листа ГУ КЗЕ СБ України від 20 січня 2021 року, висновком Державної служби фінансового моніторингу України; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Постановою слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_17 від 24 квітня 2021 року речі, вилучені під час проведених 23, 23 квітня 2021 року обшуків відповідно до вимог ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Стосовно доводів представників ОСОБА_5 , ОСОБА_4 адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , викладених у письмових та усних поясненнях, слідчий суддя зазначає, що додані до заперечень копії податкових декларацій про майновий стан і доходи ОСОБА_4 за 2018, 2019, 2020 роки, договори позики, не свідчать про те, що саме ці кошти були вилучені під час обшуку у ОСОБА_5 і належать саме ОСОБА_4 .

Доводи і пояснення щодо мети і обставин відвідування приміщення обмінного пункту за адресою АДРЕСА_6 , слідчий суддя оцінює критично, оскільки вказані доводи не підтверджені з достатньою переконливістю, зокрема, не надано укладеного договору (договорів) на закупівлю металопродукції, листування з контрагентами щодо придбання цієї продукції, видаткових, товарно-транспортних накладних, які б підтверджували постачання товару ФОП ОСОБА_4 , виставлення рахунків на оплату товару та інших документів, що опосередковують переміщення товарно-матеріальних цінностей, про які зазначають адвокати у своїх заперечення. Разом з тим, слідчий суддя вважає, що доданий до заперечень рахунок-фактура № 1015 від 26 квітня 2021 року, не підтверджує доводів представників володільця майна, оскільки він складений через 3 дні після проведеного обшуку та тимчасового вилучення коштів у ОСОБА_5 , а також з огляду зазначену у ньому суму оплати, яка є неспівмірно меншою за суму коштів, які були вилучені у ОСОБА_5 .

На думку слідчого судді, враховуючи, що тимчасове вилучення майна відбулося у ОСОБА_5 у приміщенні, яке використовується з метою ведення протиправної діяльності, зберігання первинної та бухгалтерської документації, грошових коштів, печаток та здійснення загальної координації діяльності протиправного механізму і під час обшуку у цьому приміщенні та тимчасового вилучення у ОСОБА_5 грошових коштів був присутній ОСОБА_9 , який за версією органу досудового розслідування здійснює управління київським офісом і причетність якого до організації протиправної діяльності перевіряється у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає необґрунтованими доводи адвоката ОСОБА_6 щодо невідповідності вилучених у ОСОБА_5 грошових коштів критеріям речових доказів.

Також судом відхиляються доводи представників ОСОБА_8 у запереченнях проти клопотання прокурора про арешт майна, оскільки, на думку слідчого судді, під час розгляду клопотання ними не було наведено переконливих доводів та надано доказів щодо джерел походження коштів, вилучених під час обшуку у приміщенні за адресою АДРЕСА_2 , зокрема, не надано відомостей про працевлаштування або зайняття ОСОБА_8 чи членами його родини будь-якою діяльністю з отримання прибутку, а також будь-яких відомостей щодо офіційних доходів ОСОБА_8 та його дружини. Також слідчий суддя вважає недоведеними посилання представників ОСОБА_8 як на джерело походження коштів, вилучених під час обшуку, на відчуження нерухомого і рухомого майна на території м. Луганська, оскільки такі твердження документально не підтверджені, а також не наведено обґрунтованих пояснень щодо способу перерахування (передачі, переміщення) коштів від такого відчуження.

Стосовно доводів представників ОСОБА_8 про неправомірне вилучення комп`ютерної техніки, мобільних телефонів під час проведення обшуку у приміщенні, а також щодо вилучення такої техніки під час проведення обшуків в інших приміщеннях слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Як свідчать матеріали клопотання слідчим суддею під час розгляду клопотання про обшук надавався дозвіл на вилучення електронних носіїв інформації (дискові накопичувачі, флешки, картки пам`яті, оптичні диски, персональні та планшетні комп`ютери, ноутбуки, мобільні телефони), за допомогою яких здійснюється адміністрування і використання онлайн-ресурсів з обміну та переказу електронних коштів і криптовалюти.

Вилучені термінали мобільного зв`язку, комп`ютерна техніка, флешнакопичувачі, жорсткі диски, можуть містити відомості, які стосуються предмета доказування у цьому кримінальному провадженні, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також використані з метою отримання відомостей, які мають значення для досудового розслідування, зокрема зв`язку із особами, причетність яких до вчинення кримінального правопорушення перевіряється у цьому кримінальному провадженні, що можливо встановити лише за наслідком ретельного дослідження, в тому числі шляхом проведення експертного дослідження.

А тому, на думку слідчого судді, прокурором доведено відповідність вилученого майна критеріям речового доказу та його можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Накладення арешту на вказані речі є необхідним на даному етапі кримінального провадження, оскільки сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна, яке на даному етапі кримінального провадження слідчий суддя, враховуючи, серед іншого, суспільну небезпеку можливого кримінального правопорушення та його специфіку, вважає є пропорційним та співрозмірним завданням кримінального провадження.

У випадку ненакладення арешту на майно слідчий суддя вважає обґрунтованою можливість знищення, приховування чи псування майна. Зокрема, у випадку повернення коштів та дорогоцінних металів існує ризик його приховування або витрачання, а у випадку повернення терміналів мобільного зв`язку, комп`ютерної техніки, флешнакопичувачів, жорстких дисків та ін. існують обґрунтовані ризики видалення інформації, що міститися на них та може мати вагоме значення для встановлення обставин у цьому кримінальному провадженні, і такі ризики випливають насамперед із можливої особистої зацікавленості причетних осіб у результатах кримінального провадження.

Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що мало місце вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України, грошові кошти, дорогоцінні метали і речі, які вилучені під час проведених 23 квітня 2021 року обшуків, відповідають критеріям речових доказів, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки можуть містити інформацію та відомості, які можуть бути використані як доказ факту вчинення кримінального правопорушення або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, могли бути одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, зважаючи на правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що незастосування запобіжного заходу у виді арешту майна створить ризики витрачання, знищення або спотворення інформації, яка має значення для досудового розслідування, і з огляду на завдання кримінального провадження вважає, що у даному випадку втручання у володіння майном, виходячи з визначених КПК України засад кримінального провадження, є виправданим та пропорційним.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України

УХВАЛИВ:

1. Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004627, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 жовтня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України задовольнити.

2. Накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку:

2.1. у банківських індивідуальних сейфах у відділені № 978 АТ «Укрсиббанк» (МФО 351005) за адресою: м. Харків, пл. Конституції, 26, а саме у банківському сейфі №057 купюри номіналом 100 Євро у кількості 1224 шт., купюри номіналом 50 Євро у кількості 1540 шт., купюри номіналом 200 Євро у кількості 353 шт., купюри номіналом 500 Євро у кількості 93 шт., на загальну суму 316 500 Євро та у банківському сейфі №058 купюри номіналом 100 доларів США у кількості 3 000 шт. на загальну суму 300 000 доларів США, купюри номіналом 100 Євро у кількості 100 шт., купюри номіналом 200 Євро у кількості 400 шт., купюри номіналом 500 Євро у кількості 300 шт. на загальну суму 330 000 Євро.

2.2. у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , а саме купюри номіналом 100 доларів США у кількості 513 шт., купюри номіналом 50 доларів США у кількості 1 шт., купюри номіналом 20 доларів США у кількості 6 шт., купюри номіналом 5 доларів США у кількості 1 шт., купюри номіналом 100 Євро у кількості 689 шт., купюри номіналом 200 Євро у кількості 264 шт., купюри номіналом 500 Євро у кількості 40 шт., купюри номіналом 10 Євро у кількості 13 шт., купюри номіналом 20 Євро у кількості 16 шт., купюри номіналом 50 Євро у кількості 1 шт., купюри номіналом 5000 російських рублів у кількості 1 шт., купюри номіналом 2000 російських рублів у кількості 1 шт., купюри номіналом 1000 російських рублів у кількості 5 шт., купюри номіналом 500 російських рублів у кількості 1 шт., купюри номіналом 200 російських рублів у кількості 7 шт., купюри номіналом 100 російських рублів у кількості 3 шт., купюри номіналом 50 російських рублів у кількості 4 шт., 3 герметично запаковані злитки банківського срібла 999 проби вагою 1 кг. кожен, 1151 герметично запакованих злитків банківського срібла 999 проби вагою 0,250 кг. кожен, 9 банківських карток та тримачі від сім карток;

2.3. у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , а саме купюри номіналом 100 доларів США на загальну суму 55 400 доларів США, купюри номіналом 50 доларів США у кількості 2 шт., купюри номіналом 20 доларів США у кількості 2 шт., купюри номіналом 10 доларів США у кількості 1 шт., грошові кошти, а саме Євро на загальну суму 1500 Євро у кількості 1 шт., купюри номіналом 200 українських гривень у кількості 300 шт., на загальну суму 60 000 гривень, купюри номіналом 20 фунтів у кількості 13 шт., ноутбук марки «Asus», чорного кольору з серійним номером F9N0SG2M, 4 ноутбуки марки «Apple» з серійними номерами C02FS6GUG6L4, CO2Z358LVWL, OMPMWOM8F4UH, CO2RLOIJTGT, мобільний телефон «Iphone 7» чорного кольору з сім карткою, мобільний телефон «Samsung» з серійним номером R9 DN108SEBJ, мобільний телефон «Iphone XR» білого кольору, мобільний телефон «Iphone 6S» сірого кольору, мобільний телефон «Samsung Duos Galaxy S8» сірого кольору з серійним номером R58K30DHNLP, мобільний телефон «Iphone 11 PRO MAX» темно зеленого кольору, електронний пристрій з логотипом «OTP банк» з номером НОМЕР_5 , електронний пристрій з логотипом «OTP банк» з номером 233291136, електронний крипто валютний гаманець «Ledger», 8 флешнакопичувачів, 2 жорстких диски, один блокнот червоно-чорного кольору з записами, два зошита з записами, аркуші з чорновими записами, системний блок з написом 20595DA000311 та банківська картка з номером НОМЕР_6 .

2.4. у приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 , розташоване у холі на 1-у поверсі ліворуч від центрального входу, а саме грошові кошти, а саме 78 482 доларів США, 3 415 Євро, 25 000 російських рублів, 445 461 гривень, 39 900датських крон, 1 406 000 венгерських форинтів, 6346 китайських юаней, 690 мароканських дирхам, 69000 тайських бат, 1410 індійських рупій, 877 болгарських лев, 5 йорданських динарів, 20 бахранських динарів, 300 білоруських рублів, 282 000 чеських крон, 402 руминських лей, 1310 грузинських ларі, 4860 ізраїльських шекелей, 17000 японських йен, 4650 австралійських доларів, 14750 норвезьких крон, 2585 дирхам лає, 18000 ісландських крон, 1040 хорватських кун, 3520 шведських крон, 3315 молдовських лей, 170 000 казахських тенге, 3670 фунти, 7280 канадських доларів, 5910 швейцарських франків, журнал використання, документи на 59 аркушах, договір оренди, моноблок «Леново» чорного кольору з серійним номером HP1AHAMD, мобільний телефон «Нокіа».

2.5. у житловому приміщеннія за адресою: АДРЕСА_4 , а саме 734 злитки, сріблястого кольору, вагою 0,25 кг. кожен, ноутбук «Dell», 100 доларів США та 9 банківських карток.

2.6. у банківські індивідуальні сейфи №0020 та №0235, Київського відділення № 5 АТ «Сбербанк» (МФО 320627), які знаходяться в приміщенні за адресою:м. Київ, вул. Володимирська, 46, а саме сейфу №0235 - 1076 металевих злитків сріблястого кольору та грошові кошти, на загальну суму 20 000 Євро.

2.7. у приміщенні, за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 42 (в літер «А»), 2 поверх, б/н, площею 18,5 кв.м., а саме 328 металевих злитків, сріблястого кольору, а також предмети зовні схожі на грошові кошти, а саме 40 000 доларів США, 19 130 Євро, 19 500 гривень, 176 530 доларів США, 170 000 доларів США, ноутбук «Macbook Air» з серійним номером CO2G3LJ3DJYC з зарядним пристроєм, ноутбук марки «Samsung», з серійним номером HX5291QCB00264B, з зарядним пристроєм, ноутбук марки «Emashines», з зарядним пристроєм.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1