Справа № 761/7188/21
Провадження № 1-кс/761/4996/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду
клопотанняслідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , із середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого,
у кримінальному провадженні №0007435, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.11.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
23 лютого 2021 року до Шевченківського районного суду міста Києва звернувся слідчий СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначив, що в провадженні СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0007435 від 29.11.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив задовольнити.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилався на недоведеність та необґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також на відсутність обставин на підтвердження ризиків, визначених статтею 177 КПК України, для продовження діючого запобіжного заходу, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання та джерело доходу, оскільки працює на посаді експедитора у ТОВ «Інформаційне агентство «Формат», крім того, є членом та активістом Громадських організацій «Вартові екології» та «Стоп корупції».

За таких обставин, захисник просить змінити ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, який, на його думку, забезпечить виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав позицію захисника та просив у задоволенні клопотання відмовити.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням в провадженні СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0007435 від 29.11.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

29 листопада 2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
30 листопада 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
01 грудня 2020 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва обрано ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 27 січня 2021 року з можливістю внесення застави у розмірі 42040 гривень.
25 січня 2021 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 28 лютого 2021 року включно, без визначення розміру застави.
24 лютого 2021 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0007435 від 29.11.2020 продовжено до п`яти місяців.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У свою чергу, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, та встановлена слідчим суддею в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 01.12.2020.
Водночас, при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК Українита відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор зазначає:
-переховування від органу досудового розслідування та/або суду, що обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 суспільно-корисною працею не займається, офіційно не працевлаштований, постійного джерела прибутку не має, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, санкція яких передбачає максимальне покарання до 10-ти років позбавлення волі з конфіскацією майна. Усвідомлюючи міру покарання за вчинене кримінальне правопорушення підозрюваний ОСОБА_5 може намагатися ухилитися від кримінальної відповідальності;
-вплив на потерпілого, свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 отримає відомості про свідків, їх особисті дані викладені у копіях матеріалів, якими обґрунтовується подане клопотання, що містять анкетні дані з зазначенням телефону та адресою проживання;

-продовження вчинення кримінальних правопорушень, що обґрунтовується тим, що останній підозрюється у вчиненні злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, а саме у придбанні та зберіганні психотропної речовини з метою збуту для подальшого отримання грошової винагороди за свою злочинну діяльність, враховуючи майновий стан підозрюваного, та те, що останній офіційно не працевлаштований, постійного джерела прибутку не має, та окрім цього встановлено, що останній неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в останнє 25.09.2020 Святошинським районним судом міста Києва за ч.1 ст.309 КК України до покарання у вигляді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто за злочин у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, що вказує на те, що останній на шлях виправлення не став, повторно вчинив злочин у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, а тому орган досудового розслідування приходить до висновку, що ОСОБА_5 продовжить свою злочинну діяльність та вчинить ряд нових кримінальних правопорушень.

Крім того, вказує на те, що необхідність продовження досудового розслідування зумовлена складністю даного кримінального провадження та необхідністю виконання процесуальних, слідчих (розшукових) дій,без яких неможливо завершити досудове розслідування.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Однак, наразі прокурор не навів достатніх підстав для існування ризику впливу на потерпілого, свідків в даному кримінальному провадженні або перешкоджання у інший спосіб кримінальному провадженню. Доказів того, що підозрюваний протягом проведення досудового розслідування намагався вчинити тиск на потерпілих, свідків слідчому судді прокурором не надано.

Прокурором також наведені лише припущення щодо ризику продовження вчинення інших кримінальних правопорушень, без надання відповідних доказів, відтак підстав вважати вказаний ризик обґрунтованим, слідчий суддя не вбачає, а відтак відсутні підстави враховувати його при продовженні запобіжного заходу.

Так, необґрунтовані ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на підтвердження чого Європейський суд з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», зазначив, що «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».

Водночас слідчий суддя вважає доведеними прокурором наявність ризику відносно можливості переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст.12 КК Україниє тяжким злочином.

Також, слідчим суддею береться до уваги те, що строк досудового розслідування продовжено до п`яти місяців.

У той же час, слідчий суддя вважає доводи захисника, такими, що заслуговують на увагу, оскільки необхідність знаходження підозрюваного під вартою не виправдано з точки зору дієвості даного кримінального провадження, враховуючи також, що підозрюваний не зловживає своїми правами та обов`язками.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших альтернативних запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення Європейського суду з прав людинивід 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Згідно постанови Європейського суду з прав людинивід 13.03.2007 у справі «Кастравець проти Молдови», особа звинувачена в скоєні злочину повинна завжди звільнятися з під варти, якщо держава-відповідач не продемонструє, що є вагомі та достатні причини які виправдовують особу тримання її під вартою.

У ході судового розгляду даного клопотання слідчим суддею враховуються обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, наявність хвороби, інші дані про його особу та ризики, передбачені ст. 177 КПК України. На думку слідчого судді, обраний запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо неправомірним для нього.

Зважаючи на те, що захисником надано слідчому судді достатні докази, які свідчать про те, що ризики, які існували під час застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 зменшилися, що свідчить про можливість запобігання зазначеним в КПК Україниризикам шляхом зміни підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із забороною йому залишати місце проживання. Оскільки саме такий запобіжний захід щодо підозрюваного зможе забезпечити належне виконання своїх обов`язків та поведінки підозрюваного.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

У свою чергу, згідно з ч. 5 ст. 115 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про домашній арешт ОСОБА_5 строком 60 (шістдесят) днів, тобто до 27 квітня 2021 року включно, та покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись статтями 2, 7, 115, 176-178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без задоволення.
Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожним викликом до прокурора, слідчого, суду;
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити строком 2 (два) місяці, тобто до 27 квітня 2021 року включно, в межах строку досудового розслідування.
Виконання ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .
Контроль за виконанням ухвали покласти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007435 від 29.11.2020.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.
Повний текст ухвали оголошено 02 березня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1