ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8216/21
провадження № 1-кс/753/1651/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" квітня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого слідчого відділу УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001250 від 24 квітня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця міста Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого (офіційно), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, у лікаря нарколога та психіатра не перебуваючого (зі слів), -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з процесуальним керівником - прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням за матеріалами досудового розсліду

вання, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001250 від 24.04.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України щодо застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001250 від 24 квітня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 вчинив закінчений замах на пошкодження чужого майна шляхом підпалу за наступних обставин.

Так, 24.04.2021 року близько 09 години 00 хвилин ОСОБА_4 перебував за адресою: АДРЕСА_1 , за власним місцем проживання.

В цей час ОСОБА_4 помітив раніше йому незнайомого ОСОБА_7 , який проводив земельно-планувальні роботи на сусідній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 , використовуючи спеціальну техніку, а саме - трактор марки JCB 4CX, жовтого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ТОВ «Діамант-прогрес».

Цей факт обурив ОСОБА_4 та на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, маючи прямий злочинний умисел, спрямований на пошкодження транспортного засобу марки JCB 4CX жовтого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить ТОВ «Діамант-прогрес», шляхом його підпалу, ОСОБА_4 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, та його дії несуть для оточуючих таємний характер, використовуючи заздалегідь заготовлені так звані «коктейлі молотова» наповнені нафто-продуктами, підійшовши до земельної ділянки, де проводились земельно-планувальні роботи та перекинув через паркан два «коктейлі Молотова», внаслідок чого спричинив горіння зовнішніх частин трактора марки JCB 4CX, жовтого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 який належить ТОВ «Діамант-прогрес», та на праві власності належить потерпілому ОСОБА_8 , тим самим спричинивши загрозу життю та здоров`ю ОСОБА_7 , який в цей момент знаходився в кабіні трактора.
Після чого ОСОБА_4 з місця скоєного злочину зник, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди у сумі 50 000 гривень, внаслідок підпалу трактора марки JCB 4CX, жовтого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 .

В подальшому загоряння транспортного засобу марки JCB 4CX жовтого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , було знешкоджено підручними засобами, силами водія ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні закінченого замаху на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, тобто вчинив злочин ,передбачений ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді підстави для застосування такого запобіжного заходу, посилаючись на ризик, визначений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме - вплив на потерпілого у даному кримінальному провадженні, показання якого судом на даний час не приймались, й з метою недопущення зміни потерпілим своїх показань або відмови від дачі показань, існує високий ризик впливу підозрюваного на такого потерпілого та свідків у кримінальному провадженні.

Підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення вказаного клопотання, вважаючи, що ризик прокурором є недоведеними, відповідно й підстви для обрання пропонованого прокурором запобіжного заходу є відсутніми.

Підозрюваний вину визнав.

Клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання (ст. 186 КПК України).
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до такого клопотання, з"ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши надані строною обвинувачення докази підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року , вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

Як вбачається з матеріалів клопотання у вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого, передбачена ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

Вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ,

-протоколом огляду місця події віл 24.04.2021 року за адресою: АДРЕСА_2 ,

-протоколом прийняття заяви про вчинення злочину,

-протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ,

-протоколом обшуку від 24.04.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого в будинку було виявлено та вилучено пляшку з речовиною коричневого кольору та ганчірку зі слідами обвуглення,

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

24.04.2021 року о 18 годині 24 хвилин ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

25.04.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України., що згідно зі ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до десяти років.

Так, ч. 1 ст. 194 КК України передбачена відповідальність за умисне знищення або пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах.

Те саме діяння, вчинене шляхом підпалу, вибуху чи іншим загальнонебезпечним способом, або заподіяло майнову шкоду в особливо великих розмірах, або спричинило загибель людей чи інші тяжкі наслідки, карається позбавленням волі на строк від трьох до десяти років (ч.2 ст. 194 КК України).

В порядку ст. 177 КПК України прокурором доведений ризик, що підозрюваний ОСОБА_4 може вплилати на потерпілого у даному кримінальному провадженні, й з метою недопущення зміни потерпілим своїх показань або відмови від дачі показань, існує високий ризик впливу підозрюваного на такого потерпілого та свідків у кримінальному провадженні.

Визначеному прокурором ризику, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Більш м`які запобіжні заходи, ніж цілодобовий домашній арешт, нададуть змогу підозрюваному вплилати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, відповідно обрання більш м"якого запобіжного заходу - арешту у нійний час доби, немає.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 може вплилати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, офіційно не працевлаштований і не має постійного джерела доходу, однак має постійне місце мешкання у Дарницькому районі міста Києва, що дозволяє встановити контроль та його наявність за місцем проживання, враховуючи, що менш суворі заходи, не достатні для уникнення ризиків.

Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу відносно такого підозрюваного.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також ризику, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені в п.3 ч. 1 цієї статті, є підставою для застосування до нього запобіжного заходу.
В порядку ст. 177 КПК України прокурором доведені та слідчим суддею встановлені ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може вплилати на потерпілого у даному кримінальному провадженні, й з метою недопущення зміни потерпілим своїх показань або відмови від дачі показань, існує високий ризик впливу підозрюваного на такого потерпілого та свідків у кримінальному провадженні.

Так, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, є можливість призначення йому покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, що спонукатиме його до впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.
Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні.
Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.
Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у видгляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. ч. 1 - 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим ( ч. 6 ст. 181 КПК України) .

Суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Пунктом 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод визначено право заарештованого на розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження, таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Разом з тим, відповідно до ст. 178 КПК України, суд при вирішенні даного питання, враховує вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень, тяжкість покарання за вчинення кримінальних правопорушень, у яких він обвинувачується, особу обвинуваченого, зокрема стан його здоров`я, сімейний і матеріальний стан.

На думку слідчого судді цілодобовий домашній арешт має бути застосований до такого рідозрюваного, зважаючи на ризик, доведений прокурором, особу підозрюваного, його роль у вчинненні злочину, завдані збитки, що не порушує норми Європейської конвенції з прав людини та практику Європейського суду з цих питань.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором ( ч. 5 ст. 194 КПК України).

Відтак, норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею, які будуть покладені на підозрюваного.

Відповідно покласти на підозрюваного пені обов`язки, такі як:

- прибувати до слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києвi, прокурора та суду за першою вимогою;

- заборонити підозрюваному залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 ,цілодобово.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею , які будуть покладені на підозрюваного.

Так, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором ( ч. 5 ст. 195 КПК України ).

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

На підстави вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання слідчого слідчого відділу УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001250 від 24 квітня 2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця міста Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого (офіційно), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, у лікаря нарколога та психіатра не перебуваючого (зі слів), задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці до 18 год. 24 хв. 24 червня 2021 року.

Покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києвi, прокурора та суду за першою вимогою;

- заборонити підозрюваному залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово.

Контроль за виконанням даного запобiжного заходу покласти на підрозділ Національної поліції за мiсцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України визначити строком до 18 год. 24 хв. 24 червня 2021 року.

Звільнити невідкладно ОСОБА_4 з - під варти.
Підозрюваному письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити про те, що в разі невиконання покладених цією ухвалою зобов`язань до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0, 25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 - х розмірів мінімальної заробітної плати.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному негайно після її оголошення ( ч. 5 ст.196 КПК України ).

Копію ухвали направити до управління поліції Головного управління Національної поліції для постановки ОСОБА_4 на облік та здійснення контролю за виконанням ним ухвали суду.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження ( ч. 4 ст. 181 КПК України)

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, проте не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: