Справа № 369/6165/17
Провадження №1-кп/369/130/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2021 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
при секретарці ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5
представника потерпілих ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали кримінального провадження за обвинуваченням за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Горлівка Донецької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 15, п.п. 1, 5, 9, 11, 12, 13 ч. 2 ст. 115 КК України, -
установив:

В судовому засіданні головуючим суддею на обговорення було поставлено питання доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 діб, оскільки 06 червня 2021 року закінчується термін перебування обвинуваченого під вартою згідно ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 07 квітня 2021 року.
Суд, вислухавши думку прокурора, який вважав за доцільне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому, зважаючи на ризики, передбачені ст.. 177 КПК України, представника потерпілого, який підтримав думку прокурора, захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які заперечували з приводу продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 та заявили клопотання про зміну запобіжного заходу, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Враховуючи стадію судового розгляду, суд вважає, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, можливість обвинуваченого ОСОБА_7 ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування), іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інший злочин.
Так, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, крім того наявний ризик переховуватися останнім від суду, оскільки останній здійснив втечу з-під варти та перебував у розшуку саме в цьому кримінальному провадженні. Крім того, під час розгляду провадження, з`ясовано, що ОСОБА_7 є громадянином іншої держави (Канади), що є ризиком спроби переховуватись від суду.
Також, суд звертає увагу і на ту обставину, що дослідження доказів у кримінальному провадженні ще не завершено, а тому існує ризик впливу на потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні.
При цьому суд враховує, що обвинуваченого не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України.
Таким чином, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, судом не встановлено.
За таких обставин суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 на 60 днів.
Разом з тим, суд вважає, що подальше перебування обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою без призначення альтернативного виду запобіжного заходу може свідчити про порушення, в тому числі, ст. 5 Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини. При цьому суд враховує, що ОСОБА_7 перебуває під вартою в даному кримінальному провадженні з 05.05.2018 року. Тому суд вважає за доцільне визначити останньому розмір застави.
Згідно до частини 5 статті 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
На підставі викладеного, керуючись ст. 183, 331 КПК України, суд

ухвалив:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 на 60 днів, починаючи з 04 червня 2021 року до 02 серпня 2021 року включно.
Визначити ОСОБА_7 заставу як альтернативу раніше обраному запобіжному заходу у виді тримання під вартою, у розмірі 1000 (тисячі) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідає сумі 2 270 000 (два мільйони двісті сімдесят тисяч) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок:
Отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області
Код отримувача (ЄДРПОУ): 26268119,
р/р UA0018661,
банк отримувача (ГУДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ,
код банку (МФО ГУДКСУ): 820172.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи, в якій утримується обвинувачений негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 , з-під варти, якщо відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання даного обвинуваченого під вартою, та повідомити усно і письмово прокурора та Києво-Святошинський районний суд Київської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави: прибувати за кожною вимогою до прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розгляд по суті кримінального провадження щодо нього; не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розгляд по суті кримінального провадження щодо нього; повідомляти прокурора чи суд, котрі будуть здійснювати розгляд по суті кримінального провадження щодо нього, про зміну свого місця проживання.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 обов`язки визначені ст.. 194 КПК України:
- прибувати до прокурора, суду за їх першою вимогою;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу прокурора, суду;
- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду закордон, а також інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими в цьому кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Суддя ОСОБА_1