ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4633/20
Провадження № 1-кп/362/308/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 лютого 2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові кримінальне провадження № 0000187 від 10.08.2020 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Санкт-Петербург, Російської Федерації, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, працюючого в ПАТ «Київводоканал», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в:
До Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань №0000187 від 10.08.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Ухвалою суду від 03.12.2020 року вказане провадженні було призначено до судового розгляд .
До канцелярій суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_4 про проведення судового розгляду справи у закритому судовому засіданні, обґрунтовуючи його тим, що в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000187 було встановлено, що його підзахисний не має жодного відношення до діяльності Головного управління розвідки Міністерства оборони України (далі - ГУР МО).

Разом з тим, під час допиту підзахисного 23.06.2020 року, останній повідомив, що починаючи приблизно з другої половини 2014 року був залучений співробітником ГУР МО до конфіденційного співробітництва з вказаним відомством для сприяння у виконанні ГУР МО секретного наказу РНБО, а отже, мав доступ до відомостей, що становлять державну таємницю, а саме, до відомостей про діяльність ГУР МО (згідно п.4 ч.1 вибухових речовинст.8 Закону України «Про державну таємницю», це відомості у сфері державної безпеки та охоронні правопорядку). В силу узятих на себе зобов`язань щодо нерозголошення державної таємниці. Підзахисний починаючи з вересня-жовтня 2014 року, один раз в місяць-півтора, особисто зустрічав у м. Києві, розміщував у себе у будинку за адресою: АДРЕСА_3 , та перевозив власним транспортом по території м. Києва та Київської області співробітників ГУР МО та осіб, залучених до виконання завдань ГУР МО, у кількості 3-4 осіб. Під час такого сприяння та співробітництва з боку Підзахисного, вказані групи осіб отримувати у певних місцях, розташованих у м. Києві та Київській області, вогнепальну зброю, бойові припаси та вибухові речовини, переупаковували отримане майно та залишали за необхідністю у будинку Підзахисного, без його погодження, зайву вогнепальну зброю, бойові припаси та вибухові речовини . Після кожного від`їзду такої групи осіб, підзахисний знаходив у своєму будинку вогнепальну зброю, бойові припаси та вибухові речовини, які в подальшому, збирав та зберігав у своєму будинку. Кожна наступна група осіб ніколи не забирала майно залишене попередньою групою у будинку підзахисного.

Підзахисний протягом певного періоду часу був обізнаний про певну діяльність такого розвідувального органу України як ГУР МО, що в свою чергу, згідно ст.1 Закону України «Про державну таємницю» та вимог Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом Служби безпеки України 12.08.2005 року №440, є державною таємницею.

Виходить, що в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000187 було встановлено, що підзахисний офіційного доступу до відомостей, де становлять державну таємницю не мав, але впровадив діяльність, яка була пов`язана з державною таємницею, а отже, фактично мав доступ до відомостей, що становлять державну таємницю.

Тому, виходячи з наведеного, достатньо підстав вважати, що під час судового розгляду матеріалів кримінального провадження №0000187, а саме, під час надання підзахисним показів та дослідження доказів у судовому засіданні, в умовах гласності та відкритості судового провадження, буде розголошено відомості про діяльність розвідувального органу України (ГУР МО), що є державною таємницею.

В судовому засіданні прокурор в задоволенні клопотання просив відмовити, оскільки на даний час відсутні підстави для закриття судового засідання.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, розглянувши матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. У разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим судовим рішенням може бути видалена із зали судового засідання.

Згідно положень ч. 6 ст. 27 КПК України кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Закріплена у даній статті засада гласності і відкритості судового провадження та його повне фіксування технічними засобами грунтується на конституційному положенні, що визначене як основна засада судочинства - гласності судового процесу та його повне фіксування технічними засобами (п. 5 ч. 3 ст. 129 Конституції України). Міжнародно-правові акти, які становлять національне законодавство, також передбачають основну частину цієї засади. Так, Міжнародний пакт про громадянські і політичні права закріплює право кожного, кому пред`явлено обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, на справедливий, публічний розгляд справи (ст. 14). Рівно ж і Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод зазначає, що кожна людина при висуненні проти неї кримінального обвинувачення має право на справедливий і відкритий розгляд такої справи незалежним і безстороннім судом, а судове рішення оголошується прилюдно (п. 1 ст. 6).

Вказані принципи в Основному Законі України та міжнародних актах обумовлені тим, що гласність і відкритість кримінального провадження в судах усіх інстанцій є важливою умовою неупередженого, всебічного і повного дослідження обставин кримінального правопорушення та ухвалення на цій основі законного, обґрунтованого і справедливого рішення. Така засада спонукає суддів та інших учасників судового розгляду добросовісно реалізовувати права та виконувати свої професійні обов`язки, суворо дотримуватися правил судочинства, етики взаємин між учасниками розгляду, а також здійснює виховний вплив на всіх присутніх у залі засідання суду.

Зміст гласності і відкритості (транспарентності) судового провадження охоплює кілька правових елементів, а саме: 1) право (можливість) будь-кого отримувати в суді інформацію про дату, час і місце судового розгляду справи про кримінальне правопорушення та про ухвалені при цьому судові рішення, крім випадків, встановлених законом; 2) право (можливість) сторонніх для кримінального провадження осіб (не учасників провадження) знаходитись в залі судового засідання і спостерігати за ходом судового розгляду; 3) право (можливість) без будь-чийого дозволу робити записи (нотатки, стенограму), застосовувати портативну аудіозаписуючу техніку; 4) право учасників судового провадження та інших осіб, якщо суд вирішував питання про їх права, свободи, інтереси чи обов`язки, отримувати в суді усну чи письмову інформацію щодо результатів судового розгляду, ознайомлюватися з процесуальними рішеннями й отримувати їх копії.

Підставою для ухвалення рішення про проведення закритого судового розгляду може бути необхідність в обмеженні розголошення відомостей про особисте та сімейне життя або обставини, які принижують гідність особи. Такі відомості можуть міститися в особистих записах, листах та іншій кореспонденції, в телефонних розмовах та інформації, яка передається електронними та іншими видами зв`язку. Оскільки Конституція України проголошує право кожної особи на невтручання в її особисте і сімейне життя (ст. 31) та на повагу до її гідності (ст. 28), крім випадків, передбачених самою Конституцією та законами, то розголошення таких відомостей під час судового розгляду може бути обмежене судом, а на досудовому розслідуванні слідчим суддею.

Закрите судове засідання (повністю або частково) за участю лише його учасників проводиться і у випадках необхідності запобігти розголошенню відомостей, що становлять охоронювану законом таємницю. Такою таємницею, насамперед, є таємниця державна.

Дослідивши подані стороною захисту письмові докази на підтвердження своїх клопотань, на даній стадії, суд не вбачає підстав для проведення судового розгляду у закритому режимі.

Захисник вказав, що підставою проводити судовий розгляд у закритому судовому засіданні те, що під час судового розгляду матеріалів кримінального провадження №0000187, а саме, під час надання підзахисним показів та дослідження доказів у судовому засіданні, в умовах гласності та відкритості судового провадження, буде розголошено відомості про діяльність розвідувального органу України (ГУР МО), що є державною таємницею, проте як вбачається із відповіді на запит щодо надання інформації № 222/1/11890 док за підписом тимчасово виконуючого обов`язки заступника начальника Головного управління розвідки Міністерства оборони України начальника Управління власної безпеки полковника ОСОБА_6 , що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в полу зору ГУР МО України не потрапляв, відношення до діяльності розвідувального органу МО України не має (а.с.98), а тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника.

Оскільки на цей час захисником ОСОБА_4 не надано достатнього обґрунтування підстав для подальшого розгляду справи в цілому в режимі закритого судового засідання, дане клопотання на даний час задоволенню не підлягає, що не позбавляє сторону захисту при належному обґрунтуванні необхідності додаткового дослідження доказів, щодо вказаних захисником обставин відносно обвинуваченого повторно заявити аналогічне клопотання.

Керуючись статтями 284, 368, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про закритий судовий розгляд відмовити. Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено «23» лютого 2021 року.

Суддя ОСОБА_7 -Гавенко