Провадження № 1-кс/761/7343/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в приміщені суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ,
про накладення арешту у кримінальному провадженні №0001135, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.03.2021, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В:
29 березня 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0001135, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.03.2021, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, на майно, вилучене 24.03.2021 при проведенні огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .
Клопотання мотивоване тим, що у провадженні ВД Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001135 від 23.03.2021 року, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.03.2021 приблизно о 14 год. 20 хв. за адресою: м. Київ, вул. Магнітогорська, 1-а, ринок «Даринок», невідома особа викрала телефон марки «Samsung Galaxy J6», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

24.03.2021 приблизно о 18 год. 00 хв., в районі станції метро «Лук`янівська», працівниками поліції було зупинено ОСОБА_5 . В ході розмови з поліцією, було встановлено, що вищевказаний мобільний телефон перебуває в розшуку і має статус «викрадений». Про те, що даний мобільний телефон викрадений ОСОБА_5 не знав. В подальшому, ОСОБА_5 вирішив добровільно віддати телефон «Samsung Galaxy J6» чорного кольору співробітникам поліції.

З пояснень ОСОБА_5 стало відомо, що 23.03.2021 ОСОБА_5 у вечірній час перебував в районі Вокзальної площі міста Києва, де до нього підійшла особа жіночої статі ромської зовнішності. Дана жінка запропонувала ОСОБА_5 придбати у неї мобільний телефон «Samsung Galaxy J6» чорного кольору за 800 гривень. Оглянувши телефон ОСОБА_5 погодився на угоду.

В ході досудового розслідування, 24.03.2021 року під час проведення огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , за участю ОСОБА_5 в присутності понятих було вилучено мобільний телефон марки «Samsung Galaxy J6», чорного кольору поміщені до спеціального пакету №7068767.
Постановою дізнавача відділу дізнання Шевченківського УП ГУНП в м. Києві від 25.03.2021 тимчасово вилучене під час огляду місця події майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001135 від 23.03.2021.
Враховуючи та узагальнюючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність у застосуванні, з метою досягнення дієвості кримінального провадження, заходу забезпечення провадження у вигляді арешту майна.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлений належним чином. Однак, електронну адресу суду заяву, в якій просив розгляд клопотання провести за його відсутності, клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.
Власник майна, на яке прокурор просить накласти арешт, у судове засідання не з`явився. Останній про дату та час судового розгляду повідомлений належним чином.
Дослідивши доводи щодо підстав накладення арешту на майно, копії матеріалів кримінального провадження, надані в обґрунтування доводів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
Так, в провадженні ВД Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001135 від 23.03.2021 року, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Як убачається із матеріалів клопотання, накласти арешт на вказане майно необхідно з метою збереження речових доказів.
Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, а саме: мобільного телефону марки «Samsung Galaxy J6», чорного кольору поміщеного до спеціального пакету №7068767.

Таким чином, існують підстави для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту нерухомого майна, яке відповідає ознакам ст. 98 КПК України.
Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0001135, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.03.2021, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, задовольнити.
Накласти арешт на на майно, вилучене 24.03.2021 при проведенні огляду місця події події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Samsung Galaxy J6», чорного кольору поміщений до спеціального пакету №7068767.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Крім того, відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1