Справа №585/1/18 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/163/21 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Заява про роз`яснення судового рішення
УХВАЛА
Іменем України

03 червня 2021 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 585/1/18 за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу Роменського міськрайонного суду Сумської області від 12 червня 2020 року про виправлення описки та роз`яснення судового рішення,

учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

засудженого ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_9 ,

установила:

В поданій апеляційній скарзі засуджений ОСОБА_10 просить скасувати ухвалу суду, оскільки питання роз`яснення судового рішення та виправлення описки мають вирішуватися двома окремими судовими рішеннями.

Ухвалою Роменського міськрайонного суду Сумської області від 12 червня 2020 року було частково задоволено заяву засудженого ОСОБА_8 про виправлення описки та виправлено в ухвалі Роменського міськрайонного суду Сумської області від 22 травня 2020 року у вступній частині ухвали замінено слово «клопотання» на слово «заява»; у п. 4 словосполучення «…Апеляційним судом Сумської області…» замінено словосполученням «…адміністрацією СІЗО-25 м. Суми…»; у п. 2 (останнє речення) слово «зазнає» замінено на слово «зазначає». У решті заяви відмовлено. В задоволенні заяви засудженого ОСОБА_8 про роз`яснення ухвали Роменського міськрайонного суду Сумської області від 22 травня 2020 року відмовлено в повному обсязі. Своє рішення суд першої інстанції умотивував тим, що заява ОСОБА_8 в частині виправлення описок була часткового обґрунтована, а заява в частині роз`яснення судового рішення містила фактично незгоду із мотивами судового рішення.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого судового рішення, доводи засудженого ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_9 , які підтримали апеляційну скаргу, доводи прокурора ОСОБА_7 про залишення ухвали суду без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_8 задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно ч. 1 ст. 379 («Виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні») КПК, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні, а згідно ч. 2-3 цієї статті питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків тощо.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився. Виправлення допущених у рішенні описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цих судових рішень.

Відповідно ч. 1 ст. 380 («Роз`яснення судового рішення») КПК, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст, а згідно ч. 2-4 цієї статті суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення. Копія ухвали про роз`яснення судового рішення не пізніше наступного дня після її постановлення надсилається особі, що звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, учасникам судового провадження, які не були присутні у судовому засіданні. Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено в апеляційному порядку особою, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду 18 листопада 2019 року розглянула справу № 367/3068/17 та установила, що згідно з ч. 1 ст. 380 КПК, якщо судове рішення, яке є результатом судового провадження та яким вирішено питання, що становило предмет його розгляду, за виключенням рішення слідчого судді апеляційного суду, ухваленого в порядку, передбаченому главою 21 КПК, є незрозумілим, суд, слідчий суддя, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. Апеляційному оскарженню, на підставі ч. 4 ст. 380 КПК, підлягає лише ухвала суду про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні, постановлена за результатами розгляду заяви про роз`яснення судового рішення, якщо її предметом було судове рішення, яке підлягає роз`ясненню в порядку, передбаченому ч. 1 цієї статті.

З огляду на вказані вище положення кримінального процесуального закону, у кожному окремому випадку (чи виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні, чи роз`яснення судового рішення) заінтересованій стороні судового провадження необхідно подавати окремі заяви: якщо потрібно виправити описки і очевидні арифметичні помилки у судовому рішенні, то в порядку ст. 379 КПК; якщо потрібно роз`яснити судове рішення, то в порядку ст. 380 КПК.

Необхідно зауважити, що нормами кримінального процесуального закону не передбачено одночасний розгляд судом першої інстанції порушених ОСОБА_8 питань щодо виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні та його роз`яснення, а тому доводи його апеляційної скарги в цій частині є обґрунтованими і заслуговують на увагу.

Разом з тим, доводи апеляційної скарги ОСОБА_8 про скасування судового рішення, навпаки, є необґрунтованими і задоволенню не підлягають, оскільки не кожне порушення кримінального процесуального закону тягне за собою безумовне скасування судового рішення.

Зокрема, відповідно ч. 1 ст. 409 КПК, підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є: 1) неповнота судового розгляду; 2) невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження; 3) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; 4) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, а згідно ч. 2 цієї статті підставою для скасування вироку суду першої інстанції може бути також невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі обвинуваченого.

Відповідно ч. 1 ст. 412 КПК, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, а згідно ч. 2 цієї статті судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо: 1) за наявності підстав для закриття судом провадження в кримінальній справі його не було закрито; 2) судове рішення ухвалено незаконним складом суду; 3) судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених ч. 3 ст. 323 чи ст. 381 цього Кодексу, або прокурора, крім випадків, коли його участь не є обов`язковою; 4) судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою; 5) судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання; 6) порушено правила підсудності; 7) у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 2 КПК, завданнями кримінального провадження, крім іншого, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Головний акцент у вказаних вище положеннях КПК робиться на недотриманні нормативно закріпленого порядку кримінального провадження, спрямованого на реалізацію норм закону України про кримінальну відповідальність на підставі кримінально-правових відносин, що забезпечується правовими санкціями. Одним із найважливіших завдань такого порядку є встановлення механізму захисту прав, свобод і законних інтересів особи, недопущення свавілля державними органами та службовими особами, які ведуть кримінальний процес, тобто забезпечення належної правової процедури. Остання визначає спрямування кримінальної процесуальної форми.

Для розмежування істотного порушення кримінального процесуального закону від тих порушень кримінального процесуального закону, що не тягнуть зміни або скасування судового рішення, до уваги беруться правові наслідки їх учинення реальність чи гіпотетичність спричинення таким порушенням ухвалення незаконного, необґрунтованого й несправедливого судового рішення.

Таким чином, колегія суддів приходить до переконання, що наведені в апеляційній інстанції порушення вимог КПК не є істотними, оскільки не перешкодили і не могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. При цьому зі змісту ст. 412 вбачається, що в ній ідеться про недотримання лише зобов`язальних і забороняючих регулятивних норм кримінального процесуального права, тобто порушується вимога такого: а) вчинити певну процесуальну дію, прийняти певне процесуальне рішення (зобов`язальна норма); б) утриматися від учинення певної процесуальної дії, прийняття певного процесуального рішення (забороняюча норма). Тобто, істотні порушення кримінального процесуального закону це учинені в будь-якій стадії кримінального провадження будь-яким способом порушення прав учасників судочинства; порядку одержання доказів; меж компетенції органів і службових осіб, котрі ведуть кримінальний процес; послідовності руху й переходу справи з однієї стадії в іншу; вимог, що висуваються до процесуальних документів, та інших норм КПК, які перешкодили всебічно, повно й об`єктивно розглянути справу, іншим чином спричинили ухвалення незаконного та необґрунтованого судового рішення або породжують обґрунтовані, неспростовні сумніви в його правосудності, що не було встановлено судом апеляційної інстанції під час розгляду кримінального провадження.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне залишити судове рішення без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_8 без задоволення.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418 і 419 КПК України,

постановила :

Ухвалу Роменського міськрайонного суду Сумської області від 12 червня 2020 року залишити без змін, а апеляційну скаргу засудженого ОСОБА_6 на цю ухвалу без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4