Провадження № 1-кс/752/2998/21
У Х В А Л А

07 квітня 2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва, подане в рамках кримінального провадження № 0000396, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.04.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, клопотання прокурора другого відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, -
встановив:
до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 в якому просить накласти арешт на нерухоме майно, а саме приміщення 44/2 будинку АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) та заборонити будь-яким реєстраторам, реєстраційним службам чи державним реєстраторам, нотаріусам та іншим особам, які мають реєстраційні повноваження, вчиняти будь-які дії щодо реєстрації, видачі будь-яких правовстановлюючих документів, спрямовані на реєстрацію зміни власника нерухомого мана.
Прокурор надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.
Слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення власників майна, керуючись вимогами ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі та на підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснюється.
Вивчивши клопотання, та матеріали, якими воно обгрунтовується, прихожу до наступних висновків.
Із матеріалів клопотання вбачається, що Київською міською прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000396, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.04.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, досудове розслідування в якому здійснює слідче управління Головного управління Національної поліції у м. Києві.
В обгрунтування клопотання зазначено, що Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи в невстановленим досудовим розслідування час та місці, вступили в попередню змову між собою, та розробили план щодо заволодіння чужим майном шляхом шахрайства, а саме нерухомим майном, після чого діючи кожен згідно відведеної йому ролі, використавши завідомо підроблені документи у період 2019 по 2020 рік заволоділи чужим майном шляхом шахрайства, зокрема приміщенням 44/2 будинку АДРЕСА_1 , за наступних обставин.
Так, невстановлена досудовим розслідуванням особа діючи згідно відведеної їй ролі, з метою заволодіння нерухомим майном, а саме приміщенням 44/2 будинку АДРЕСА_1 , яке перебувало в комунальній власності Шевченківського району м. Києва, використовуючи завідомо підроблений документ, що засвідчував право власності на зазначене приміщення, уклала Договір купівлі-продажу від 12.02.2018, який був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 за №54, та відповідно до якого право власності зареєстровано за ОСОБА_5 , яке зареєстровано в Реєстрі право власності на нерухоме майно 28.10.2019, який у свою чергу прибувши 01.04.2020 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 уклав фіктивний Договір позики на суму 1 500 000 грн та Договір іпотеки з ОСОБА_7 строком до 14.04.2020.
Таким чином, здійснено незаконне заволодіння вищевказаним приміщенням.
Згідно листа КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 22.05.2020 за вих. №062/14-5016 (И-2020) встановлено, що приміщення АДРЕСА_2 на праві власності не зареєстроване.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна встановлено, що 28.10.2019 право власності за приміщенням АДРЕСА_2 загальною площею 121.2 кв.м. на підставі: Договору купівлі-продажу №54 від 12.02.2018 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 ; Довідки про технічні показники ОНМ №1104 виданої 24.10.2019 ФОП ОСОБА_8 ; висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна №1105 виданої 24.10.2019 ФОП ОСОБА_8 ; Довідкою про уточнення адреси №К-1110 виданої 30.10.2019 ФОП ОСОБА_8 , зареєстровано за ОСОБА_5 , який 01.04.2020 у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 уклав Договір позики на суму 1 500 000 грн. та Договір іпотеки №743 з ОСОБА_7 строком до 14.04.2020.
Відповідно до Листа Департаменту комунальної власності м. Києва від 22.05.2020 за вих. №062/11/20-3454 встановлено, що Департамент не здійснював приватизацію, не укладав договори купівлі-продажу та не оформляв свідоцтва про право власності на приміщення 44/2 будинку АДРЕСА_1 .
Вказані вище обставини підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.
На даний час право власності на приміщення 44/2 будинку АДРЕСА_1 , в даний час зареєстровано за ОСОБА_7 , яка в свою чергу передала вказане приміщення в іпотеку ТОВ «КЖС» ().
Постановою старшого слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 від 01.03.2021 зазначене приміщення визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000396.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з вимогами ч.ч. 10,11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Прокурором у клопотанні доведено, що нерухоме майно приміщення 44/2 будинку АДРЕСА_1 є речовим доказом у кримінальному провадженні, і на теперішній час з метою недопущення його відчуження, так як існує реальна загроза його незаконного відчуження, є необхідність в його арешті.
Метою та підставою накладення арешту на вилучені речі та документи є забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості відчуження зазначених земельних ділянок.
Беручи до уваги вищевикладене, слідчий суддя приходить висновку, що прокурором в клопотанні доведено, що з метою забезпечення збереження речових доказів у органу досудового розслідування виникла обґрунтована потреба у накладенні арешту, у зв`язку з чим клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309 Кримінального процесуального кодексу України,-
постановив:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на нерухоме майно, а саме приміщення 44/2 будинку АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).
Заборонити будь-яким реєстраторам, реєстраційним службам чи державним реєстраторам, нотаріусам та іншим особам, які мають реєстраційні повноваження, вчиняти будь-які дії щодо реєстрації, видачі будь-яких правовстановлюючих документів, спрямовані на реєстрацію зміни власника нерухомого мана, а саме приміщення 44/2 будинку АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1