Справа № 694/435/21 Провадження №1-кс/694/227/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою

13.03.2021 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника Корсунь-Шевченківського відділу Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000310, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Світлогорськ, Гомельської області, Білорусія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України, -

в с т а н о в и в:

13.03.2021 начальник Корсунь-Шевченківського відділу Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 . звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання вказує, що у провадженні слідчого відділення Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000310, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 26.04.2019 року близько 10 години 30 хвилин, перебуваючи на вул. Новоселиця, у с. Заріччя, Звенигородського (колишнього Корсунь-Шевченківського) району, Черкаської області, за попередньою змовою з ОСОБА_4 , невстановленим досудовим розслідуванням способом проникла до будинку за АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_6 де діючи умисно, таємно, з метою заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, заволоділа грошовими коштами останнього на загальну суму 15000 гривень після чого була виявлена потерпілим ОСОБА_6 та намагаючись покинути місце вчинення злочину ОСОБА_4 з метою перешкодити затримання ОСОБА_5 , останній наніс ОСОБА_6 удар заздалегідь підготовленим предметом битою по потиличній ділянці голови чим спричинив тілесні ушкодження та з місця події втекли заволодівши грошовими коштами належними ОСОБА_6 на вказану суму.

Правовою кваліфікацією кримінального правопорушення дій ОСОБА_4 є ч. 3 ст. 187 КК України - напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаний з проникненням у житло (розбій).

В матеріалах кримінального провадження міститься достатньо фактичних даних для обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, які містяться у протоколах слідчих дій та інших документах.

У клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовані тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, останній усвідомлює, що за вчинений злочин в разі доведення його вини йому загрожує максимальне покарання у вигляді позбавлення волі до 12 років, з метою уникнення від покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися. Прокурор подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі. Проти нездійснення технічної фіксації не заперечує.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суд і під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суду може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Згіно Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей НЦБ Інтерполу в Україні в попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої спільними Наказом №3/1/2/2/2/2 від 09 січня 1997 року МВС України, ГПУ, СБУ, ДМС,ДПА, яка визначає, що міжнародний розшук здійснюється з використанням каналів та можливостей Інтерполу.

Відповідно до передбачених чинним міжнародним законодавством правил здійснення розшуку підозрюваних осіб, оголошених у міжнародний розшук, та внесених до обліків Генерального секретаріату Інтерполу, однією із вимог є наявність відносно підозрюваної особи обраного судом запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Аналіз підзаконних нормативних актів свідчить про те, що «міжнародний розшук», це комплекс розшукових та оперативно-розшукових заходів, що здійснюються на території інших держав, за ініціативою правоохоронних органів України, які крім іншого, спрямовані на виявлення, арешт та видачу «екстрадицію» осіб, що переховуються від слідства.

Так, згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.. 177 КПК України крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч.3 ст. 187 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення є обґрунтованою, в матеріалах справи є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які свідчать про наявність ознак злочину, а саме: дані протоколу ОМП від 26.04.2019; дані заяви ОСОБА_6 від 26.04.2019; протоколом ОМП від 26.04.2019; дані протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 26.04.2019; дані протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 15.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 16.04.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 02.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 02.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 02.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 02.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 02.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_13 від 02.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_14 від 03.05.2019; дані протоколу допиту свідка ОСОБА_15 від 03.05.2019; даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 15.05.2019.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_4 вчинив особливо тяжкий злочин, та у разі доведення його вини йому загрожує максимальне покарання у вигляді дванадцяти років позбавлення волі і зважаючи на тяжкість покарання, з метою уникнення відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування, прокуратури та суду.

Вказане свідчить про наявність ризиків, передбачених п.1, ч.1. ст. 177 КПК України.

Також слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 не працюючий, не одружений, утриманців не має, посередню характеристику за місцем проживання, відсутність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного за місцем проживання.

Постановою слідчого 19.08.2020 ОСОБА_4 оголошений у міжнародний розшук.

Згідно довідки бази даних «АРКАН» державної прикордонної служби, ОСОБА_4 з лютого по липень 2016 року періодично перетинав кордон України.

Разом з тим наявність ризиків передбачених пп. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та наявність обґрунтованої підозри унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного засобу, та зважаючи на вище вказане, забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, можна лише шляхом обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені кримінальних правопорушень та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів на думку суду не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Враховуючи тяжкість вчиненного ОСОБА_4 криміанльного правопорушення, оголошення його у міжнародний розшук у звязку з переховуванням від органів досудового розслідування, що свідчить про намагання уникнення від криміанльної відповідальності за скоєне криміанльне правопорушення, слідчий суддя вважає, що подане прокурорм клопотання є обгрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

Керуючись вимогами ст.ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання начальника Корсунь-Шевченківського відділу Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000310, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Світлогорськ, Гомельської області, Білорусія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, раніше не судимого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця м. Світлогорськ, Гомельської області, Білорусія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного ОСОБА_4 .

Після затримання ОСОБА_4 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді в межах строку досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1