Справа №487/2784/20
Провадження №1-кс/487/5226/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2020 Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , в присутності підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Миколаєва клопотання слідчого Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000065 від 08.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

25.08.2020 слідчий Першого СВ СУ ТУ ДБР у м. Миколаєві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000065 від 08.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

В клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме - у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало тяжких наслідків, а під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, посилаючись на неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якої міри запобіжного заходу ніж домашнього арешту, просив задовольнити клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просив застосувати нічний домашній арешт. Зазначав, що має незадовільний стан здоров`я, на його утриманні перебувають діти та матір похилого віку.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки сторін кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням ТУ ДБР у м. Миколаєві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000065 від 08.04.2020 щодо протиправних дій службових осіб ДП «Голованівське лісове господарство» за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу та згідно ст. 1 цього ж кодексу перебувають під охороною держави.

Відповідно до Положення «Про державну лісову охорону», затвердженого Постановою КМУ №976 від 16.09.2009, керівник, головний лісничий, інженери відділу (сектору) всіх категорій, лісничий, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенствами, входять до складу державної лісової охорони.

Основними завданнями держлісоохорони, згідно з Положенням «Про державну лісову охорону» є здійснення контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобіганням злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин, організація та координація заходів з охорони державного мисливського фонду.

Статтею 19 Лісового кодексу України передбачено, що постійні лісокористувачі зобов`язані дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.

Статтею 86 Лісового кодексу України встановлено, що організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів.

Відповідно до ст. 89 Лісового кодексу України охорону і захист лісів на території України здійснюють державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства, підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління, та лісова охорона інших постійних лісокористувачів і власників лісів.

Так, наказом директора ДП «Голованівське лісове господарство» №66-к від 09.12.2019 ОСОБА_4 призначений на посаду майстра лісу Голованівського лісництва державного підприємства «Голованівське лісове господарство».

Згідно посадової інструкції майстра лісу Голованівського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство», з якою ОСОБА_4 ознайомлений під особистий підпис, він зобов`язаний складати акти про самовільні порубки, порушення правил пожежної безпеки, правил побічного користування лісом, випасу худоби, потрави лісових культур, правил і строків мисливства в лісі, здійснює згідно з чинним законодавством і нормативними актами, які регулюють виробничо-господарську діяльність підприємства, керівництво працівниками на лісокультурних, лісомеліоративних, лісозахисних, протипожежних та інших лісогосподарських роботах на закріпленій за ним ділянці, затримувати осіб, які порушують протипожежні правила чи здійснили самовільний поруб лісу і доставляти їх у відповідні органи влади, не рідше як один раз на добу оглядати територію лісового фонду, оглядати заїзди на територію обходу, ділянки лісового фонду, які межують з населеними пунктами, дорогами загального користування, місця, що масово відвідуються населенням.

Також, відповідно до посадової інструкції майстра лісу ОСОБА_4 був наділений наступними правами: зупиняти незаконну рубку інше порушення в лісі, затримувати в лісі або по дорозі із лісу незаконно добути порушниками матеріал, складати протоколи (акти) про всі лісопорушення та він несе відповідальність за безпосередню охорону лісу від пожеж та самовільних рубок.

Крім того, на підставі вимог п. 4 ч. 1 ст. 93 Лісового кодексу України на ОСОБА_4 як працівника лісової охорони покладаються обов`язки щодо запобігання порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасного виявлення таких порушень і вжиття відповідних заходів щодо їх усунення.

При реалізації зазначених вище повноважень, згідно з вимогами ст. 19 Конституції України, як службова особа державної лісової охорони майстер лісу ОСОБА_4 зобов`язаний діяти лише на підставі та в межах наданих йому повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України, законами України та іншими діючими нормативно-правовими актами, у тому числі й керівними документами Держлісагенства та Положенням «Про державну лісову охорону» щодо припинення, запобігання та не допущення лісопорушень.

ОСОБА_4 перебуваючи на посаді майстра лісу ДП «Голованівського лісового господарства» будучи відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду та правоохоронних органів» працівником правоохоронного органу на підставі положень посадової інструкції, мав обов`язки, які зокрема передбачали необхідність: керуватися Конституцією та Законами України, актами президента України, Кабінету Міністрів, нормативно-правовими актами Державного комітету лісового господарства України, наказами і розпорядженнями директора лісгоспу, перевіряти документи на право рубок лісу, інші види користування і мисливство в лісі, а також приймати міри по попередженню і недопущенню подібних порушень, складати акти про самовільні порубки, проводити патрулювання території закріпленого лісового обходу, затримувати осіб, які порушують протипожежні правила чи здійснили самовільний поруб лісу і доставляти їх у відповідні органи влади, а також інші права, визначені чинним законодавством України, тобто був наділений обсягом повноважень, які надавали йому реальну можливість в повній мірі виконувати свої обов`язки належним чином.

Таким чином. ОСОБА_4 виконує адміністративно - господарські та організаційно - розпорядчі функції, та відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України є службовою особою.

З метою забезпечення схоронності матеріальних цінностей, що належать ДП «Голованівське лісове господарство» з ОСОБА_4 укладено договір про повну матеріальну відповідальність, відповідно до якого останній узяв на себе повну матеріальну відповідальність за забезпечення схоронності всіх переданих йому ДП «Голованівське лісове господарство» матеріальних цінностей.

Так, згідно акту приймання-передачі дільниці №1 від 11 грудня 2019 (в тому рахунку 73 кварталу виділ 15,16) Голованівського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство» майстер лісу ОСОБА_4 прийняв вказану дільницю без самовільних рубок та інших лісопорушень.

ОСОБА_4 , будучи службовою особою, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, будучи зобов`язаним в силу займаної посади організовувати виконання усіх робіт на закріпленій лісодільниці, в тому числі і на 73 кварталі Голованівського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство», здійснювати контроль за дотриманням правил лісокористування, дотримуватись правил відпуску лісу, приймати необхідні заходи щодо виявлення і недопущення лісопорушень, затримувати лісопорушників, складати акти лісопорушень, нести матеріальну відповідальність за збереження лісопродукції, товарно-матеріальних цінностей та будучи зобов`язаним здійснювати охорону лісу від незаконних рубок, мав об`єктивну можливість для забезпечення охорони лісу.

Однак, ОСОБА_4 проявляючи злочинну недбалість, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не здійснював регулярні обходи лісових масивів, не виявляв лісопорушників та фактів чи ознак вчинення самовільних рубок у лісі, не інформував керівництво ДП «Голованівського лісового господарства» чи правоохоронні органи про факти чи ознаки незаконних рубок на території ввіреного йому під охорону майстерського обходу.

Внаслідок, службової недбалості, неналежного виконання своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них. ОСОБА_4 допустив порушення вимог своєї посадової інструкції, ст.ст. 19, 69, 86, 89, 93 Лісового кодексу України, внаслідок чого у період з 11 грудня 2019 р. до 25 березня 2020 р. на території переданих йому під охорону виділів 15 та 16 кварталу № 73 Голованівського лісництва ДП «Голованівське лісове господарство» невстановлені на даний час особи незаконно вирубали 65 дерев.

Як наслідок службової недбалості ОСОБА_4 , не забезпечення ним збереження не призначених для вирубування дерев, не здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів, незаконного вирубування, не запобігання порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасного виявлення таких порушень і не вжиття відповідних заходів щодо їх усунення, лісу заподіяно шкоду на суму 431918 гривень 27 копійок.

У кримінальному провадженні ОСОБА_4 19.06.2020 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 367 КК України. Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме - у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало тяжких наслідків.

Обґрунтованість підозри відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, підтверджуються зібраними матеріалами: протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , протоколом огляду від 08.05.2020, актом прийому-передачі дільниці № 1 від 11.12.2019, листом-претензією з Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області за №9-0/1100 від 08.04.2020 про відшкодування розміру шкоди заподіяної внаслідок неналежної охорони постійним лісокористувачем, що призвело до незаконної вирубки дерев у кварталі 73 виділах 15 та 16 Голованівського лісництва ДП Голованівське лісове господарство», листом з Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області про виявлені порушення під час проведення позапланової перевірки за №9-0/1036 від 02.04.2020, наказом директора ДП «Голованівське лісове господарство» №66-к від 09.12.2019 про призначення ОСОБА_4 на посаду майстра лісу; посадовою інструкцією майстра лісу Голованівського лісництва від 09.12.2019, договором про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, висновком експерта інженерно-екологічної експертизи №2380/20-27, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Отже, слідчий суддя дійшов переконання про обґрунтованість підозри відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, яка підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, у разі якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті.

Запобіжні заходи це заходи забезпечення кримінального провадження, застосування яких супроводжується обмеженням конституційних прав і свобод осіб, яких підозрюють, обвинувачують у вчиненні кримінальних правопорушень. Але водночас право на свободу основоположне право людини.

Забезпечення законності й обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудових стадіях кримінального провадження є одним із основних призначень слідчого судді, якому слід ураховувати, що запобіжні заходи в кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу й особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених у КПК.

Оцінюючи існування ризиків на які посилається прокурор, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні нетяжкого кримінального правопорушення; має постійне місце проживання, раніше не судимий, має на утриманні дітей, літню матір.

Разом з тим, прокурором не доведено необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту саме шляхом заборони залишати житло цілодобово, тому слідчий суддя дійшов висновку, що до ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні йому залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду місце проживання в період часу з 21:00 год. до 06:00 год., з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177- 179, 183, 193-194, 196, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000065 від 08.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, заборонивши останньому покидати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 21 год. вечора до 06 год. ранку, строком до 19.09.2020 року.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 19.09.2020 року наступні обов`язки:

заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 21 год. вечора до 06 год. ранку без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з представником потерпілого, свідками, які мають відношення до кримінального провадження;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді діє до 19.09.2020 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1