У Х В А Л А
підготовчого судового засідання

21.12.2020 р. Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000413 від 17.10.2020 р. відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Великий Березний Великоберезнянського району Закарпатської області, українця, громадянина України, без освіти, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого, востаннє 06.09.2018 р. Великоберезнянським районним судом Закарпатської області за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 1 і ч. 4 ст. 70 КК України на 4 роки 2 місяці позбавлення волі, зареєстрованого по АДРЕСА_1 ,

-за ч. 2 ст. 186 КК України, -

в с т а н о в и в :

У провадження Городоцького районного суду Львівської області 01.12.2020 р. надійшло кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 186 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначенням розміру застави, про що подав також письмове клопотання, мотивуючи тим, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу на досудовому розслідуванні, останній обгрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину проти власності, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, не працює, неодружений, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих та насильницьких злочинів, перебуває на профілактичному обліку як злісний порушник, звільнившись 12.06.2020 р. з місць позбавлення волі, на шлях виправлення не став, а знову 16.10.2020 р. скоїв злочин, зокрема, під час дії встановленого йому ухвалою Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 16.04.2020, адміністративного нагляду, а відтак, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі може продовжити злочинну діяльність, переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності та покарання за вчинений ним злочин, а також перешкодити повному, всебічному і неупередженому проведенню досудового розслідування у кримінальному провадженні, інше, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та не запобіжить ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.
Захисник ОСОБА_5 в суді просить в задоволенні клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити, вважає, що ризики, наведені ним не обгрунтовані, вважає за доцільне обрати обвинуваченому запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі, зокрема, домашній арешт у нічний час доби.

Обвинувачений ОСОБА_4 про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечив, просить про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Заслухавши прокурора, захисника, обвинуваченого, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в т.ч. запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Так, ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області від 30.10.2020 р. обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, на строк до 27.12.2020 р. включно.

За положеннями ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

За положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити документи, інше.

Обов`язок доведення цих обставин лежить на прокуророві.

Наведені прокурором доводи свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, а також про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років, раніше неодноразово судимий, не працює, не одружений, отже не має міцних соціальних зв`язків, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини, обвинувачується у вчиненні злочину, перебуваючи під адміністративним наглядом, наведене свідчить про відсутність у нього соціально-стримуючих факторів, які б давали підстави вважати, що він не буде перешкоджати кримінальному провадженню, не вчинить іншого кримінального правопорушення та не буде переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до вимог ч. 4 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, стан здоров`я підозрюваного, його репутацію та інші обставини.

Враховуючи вагомість наявних доказів, характер та тяжкість інкримінованих ОСОБА_4 кримінального правопорушення, відсутність у нього соціальних зв`язків і постійного місця роботи, суд вважає, що ризики, на які вказує прокурор є наявними і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 під час судового розгляду провадження, а тому йому слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, без внесення застави.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 314 - 316 КПК України, -

п о с т а н о в и в :
Обвинуваченому ОСОБА_4 обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою до 16.02.2021 року, включно.

Копію ухвали для відома та виконання направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та прокурору.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів.

Головуючий суддя ОСОБА_1