Єдиний унікальний номер 448/387/20
Провадження № 1-кс/448/174/20
У Х В А Л А

30.07.2020 року слідчий суддя Мостиського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Мостиська (81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 1/9, Львівської області) скаргу ОСОБА_3 на повідомлення слідчого Мостиського ВП Яворівського ВП ГУНП у Львівській області про підозру у кримінальному провадженні №0000083, внесеному в ЄРДР 07.03.2020 року,

учасники справи:
скаржниця ОСОБА_3 ,
її захисник-адвокат ОСОБА_4 ,
прокурорка ОСОБА_5 , не з`явилася,
слідчий ОСОБА_6 ,
в с т а н о в и в:

28.07.2020 року до Мостиського районного суду надійшла скарга сторони захисту у кримінальному провадженні - на захист ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_7 , на повідомлення слідчого СВ Мостиського ВП ГУНП у Львівській області про підозру. В обґрунтування поданої скарги покликаються на те, що 22 травня 2020 року слідчим Мостиського ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_8 , була складена підозра щодо ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України у кримінальному провадженні №0000083, яка скаржниці ОСОБА_3 , була вручено 29 травня 2020року.

Скаржниця ОСОБА_3 , та її захисник ОСОБА_7 , вважають вказане повідомлення про підозру незаконним, необґрунтованим та не підтвердженим належними і допустимими доказами.

Стверджують, що у діях скаржниці ОСОБА_3 , відсутній суб`єктивний склад злочину, передбаченого ч.1 ст.191 Кримінального кодексу України, оскільки скаржниця не мала умислу на привласнення майна, з корисливих мотивів та використання його в особистих цілях.

Зазначають, що однією з основних вимог повідомлення про підозру є її обгрунтованність, тобто наявність доказів про вчинення особою конкретного правопорушення, зокрема і тих, які б вказували на правомірність передачі майна в користування наявність умислу на привласнення майна та корисливі мотиви та мету діяння в контексті ст.ст.91 та 277 КПК України. Вказані обов`язкові обставини, які б ґрунтувалися на доказах, не зазначені в письмовому повідомленні про підозру від 22.05.2020 у кримінальному провадженні № 0000083 відомості внесені до ЄРДР 07 березня 2020р.

Вважають зазначити, що суб`єктивна сторона кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.191 КК України характеризується прямим умислом і корисливим мотивом. А тому для кваліфікації необхідно встановити доказами, що особа, якій було ввірене майно: - обернула його безоплатно на свою користь, або мала такий намір; - не мала наміру у подальшому повернути його. Сам по собі факт передачі майна особі і/або відсутності майна на робочому місці ще не є підставою для кваліфікації діяння, як привласнення. Так, в матеріалах справи є наступні докази, які спростовують обставини зазначені в повідомлені про підозру, а саме:

1. розписка гр. ОСОБА_3 , в якій вона чітко стверджує, що ноутбук буде повернуто, після проведення з нею розрахунків, що підтверджується листом Мостиської районної адміністрації 18.02.20р., № 02-16/154;

2. листи Мостиської районної адміністрації від 24.01.2020р, № 0216/1 та від 14.02.2020р., №0216/6, з яких вбачається, що між сторонами існують цивільно - правові та трудові відносини;

3. лист гр. ОСОБА_3 від 10.01.2020 р., на адресу Мостиської районної адміністрації, в якому вона зазначає що розписка видана нею залишається в силі, і ще між сторонами існує конфлікт з приводу розрахунків;

4. протокол обшуку від 18.05.2020 року, з якого вбачається, що майно було видано гр. ОСОБА_3 добровільно, і не приховувалося».

Покликаються на те, що з вищевказаних документів можна зробити висновок, що: - по-перше гр. ОСОБА_3 жодним чином не скривала ввірене їй майно. Навпаки повідомляла, що воно знаходиться на зберіганні тимчасово за місцем її проживання. Даний факт відомий і Мостиській районній адміністрації; - по-друге гр. ОСОБА_3 , чітко висловлювала свою внутрішню позицію, що майно буде повернуто в будь-який час.

Сторона захисту вважає що органом досудового розслідування порушено встановлений ст. 278 КПК України порядок вручення письмового повідомлення про підозру.

З огляду на вищенаведене, просять скасувати повідомлення про підозру від 29.05.2020 року.

Скаржниця ОСОБА_3 та її захисник-адвокат ОСОБА_7 , в судовому засіданні підтримали вимоги скарги покликаючись на мотиви викладені у ній, просять таку задовольнити.

Прокурорка ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, що відповідно до ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги по суті.

Слідчий ОСОБА_9 , в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечив.

Заслухавши думку скаржниці та її захисника, слідчого ОСОБА_9 , вивчивши скаргу та надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що у СВ Мостиського ВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000083 від 07.03.2020 року

Слід зазначити те, що 29.05.2020 року скаржниці ОСОБА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Згідно із положеннями ч.1 ст.42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.

Зокрема, частинами 1-3 статті 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.

Відповідно до вимог ч.1 ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Отже, на початковій стадії розслідування, оцінка обґрунтованості підозри не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Системний аналіз положень ст.ст.276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

Відповідно до вимог пст.3 КПК України до повноважень слідчого судді - судді суду першої інстанції, належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Зокрема, під час вирішення питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, запобіжних заходів та здійснення судового контролю в порядку ст.206 КПК України та ст.303 КПК України.

Аналіз змісту ст.368 КПК України та інших норм КПК України, вказує на те, що питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, чи винна особа в його в вчиненні, перевірка обсягу підозри вирішуються судом при ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Питання, які слідчий суддя повинен дослідити під час розгляду скарги на повідомлення про підозру, повинні стосуватися перевірки наступних обставин:

1) чи не спростовані під час досудового розслідування з дня обрання запобіжного заходу (коли слідчий суддя вирішує питання про обрання запобіжного заходу з урахуванням обов`язкової наявності обґрунтованості підозри) докази, що давали підстави для підозри особи;

2) чи немає на день розгляду скарги підстав для визнання доказів недопустимими, в контексті положень ч.4 ст.87 КПК України, зокрема якщо слідчим суддею буде встановлено, що будь-які докази, на яких ґрунтується підозра, були отримані внаслідок істотного порушення прав і свобод людини, оскільки рішення про недопустимість доказів з інших підстав, може бути прийняте виключно судом за результатами судового розгляду обвинувачення по суті.

З поданої скарги вбачається, що скаржниця ОСОБА_3 , та її захисник адвокат ОСОБА_7 фактично незгідні з підозрою у зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставною, при цьому просять її скасувати.

Отже, заявниця та її захисник по суті просять слідчого суддю надати оцінку пред`явленій підозрі та фактично висловитися по суті пред`явленого обвинувачення, що може зробити тільки суд при розгляді справи по суті, прийнявши законне та обґрунтоване рішення, встановивши вину або невинуватість певної особи.

Згідно з положеннями ст.89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

Крім цього, очевидної недопустимості доказів на даній стадії судового провадження без дослідження їх у взаємозв`язку з іншими доказами, суд не вбачає.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

Слідчий суддя також звертає увагу на те, що відповідно до вимог процесуального закону обґрунтованість підозри не може бути предметом дослідження слідчого судді, оскільки у нього відсутні повноваження для надання оцінки повноти і всебічності пред`явленої підозри, що є прерогативою суду при судовому розгляді кримінального провадження або органу досудового розслідування при вирішенні питання про закриття кримінального провадження.

Інші доводи сторони захисту про відсутність доказів причетності ОСОБА_3 до вчинення кримінального правопорушення не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятись при розгляді обвинувального акту в суді.

У зв`язку із вищевикладеним приходжу до висновку, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст.276-278 КПК України, а тому скарга захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 , є необґрунтованою та задоволенню не підлягає, з наведених вище мотивів та підстав.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 на повідомлення слідчого Мостиського ВП Яворівського ВП ГУНП у Львівській області про підозру у кримінальному провадженні №0000083, внесеному в ЄРДР 07.03.2020 року, - залишити без задоволення.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти діб з моменту її проголошення сторони можуть подати апеляцію безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала набрала законної сили «___» ______________ 2020р.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали суду оголошено учасникам справи о 17:10 год., 04.08.2020 року.