Провадження № 1-кп/761/213/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю прокурора ОСОБА_2

обвинуваченої ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0004274 від 02 квітня 2016 року)

В С Т А Н О В И В:

З липня 2016 року на розгляді суду перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0004274 від 02 квітня 2016 року).
Судом у порядку судового контролю згідно ст. 331 КПК України на обговорення було поставлено питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченої під вартою до спливу дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні вказав на доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченої, обґрунтувавши це подальшим існуванням ризиків ухилення обвинуваченої від суду та можливістю вчинення останньою інших кримінальних правопорушень, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення.,зокрема того, що внаслідок їх дій настала смерть потерпілого, та обов`язковим врахуванням даних про особу обвинуваченої, зокрема того, що остання веде антисоціальний спосіб життя, ухилилась від суду, у зв`язку із чим була оголошена у розшук, що у сукупності свідчить про неможливість застосування до ОСОБА_3 інших, більш м`яких запобіжних заходів.

Обвинувачена та її захисник з приводу продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечували, просили обрати цілодобовий домашній арешт, оскільки обвинувачена має міцні соціальні зв`язки, а саме одружена, на утриманні має дитину 2010 р.н., має визначене місце реєстрації та проживання тощо.

Потерпілий у судове засідання не з`явився.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Так, згідно з ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
За матеріалами провадження встановлено, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 26.05.2016 року відносно підозрюваної ОСОБА_3 в межах вказаного кримінального провадження було продовжено запобіжний захід у виді домашнього арешту, строком дії до 30.06.2016 року.

У той же час обвинувачена ОСОБА_3 від явки до суду ухилилась, залишила місце проживання, зазначене у обвинувальному акті, у зв`язку із чим ухвалою суду від 25.06.2019 року була оголошена у розшук, з наданням дозволу на затримання для її приводу до суду для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Також 20.05.2020 року ухвалою суду ОСОБА_3 повторно була оголошена у розшук, з наданням дозволу на затримання для її приводу до суду для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На підставі вищезазначеної ухвали суду 10.06.2020 року було затримано ОСОБА_3 .

У подальшому, ухвалою суду від 11.06.2020 року до обвинуваченої ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком дії до 08.08.2020 року, без визначення розміру застави.

При цьому, при вирішенні питання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом враховується подальше існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме, ризиків того, що обвинувачена, перебуваючи на свободі, зможе переховуватись від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, в яких зафіксовані фактичні дані про протиправне діяння ОСОБА_3 , даними про особу обвинуваченої тощо.

Враховуючи наведені вище обставини суд приходить до висновку про існування ризиків можливості уникнення обвинуваченої від суду та необхідності тримання обвинуваченої під вартою на час розгляду кримінального провадження.

Так, приймаючи рішення про тримання під вартою обвинуваченої суд враховує дані про її особу, а саме те, що ОСОБА_3 , хоча є раніше не судимою особою, однак насьогодні обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що спричинило смерть потерпілого, вчиненого у стані алкогольного сп`яніння, що доводить суду схильність обвинуваченої до кримінально-караної діяльності та антисоціального способу життя, окрім іншого остання офіційно не працює та інших джерел доходу не має, порушила запобіжний захід, обраний в межах даного кримінального провадження, змінила адресу проживання, у такий спосіб ухилившись від суду, у зв`язку із чим була оголошена у розшук, також враховується сам мотив та спосіб вчинення останньою кримінального правопорушення, що у своїй сукупності свідчить про існування доведених ризиків, заявлених прокурором у клопотанні.

При цьому будь-яких обставин, які б могли свідчити про можливість зміни запобіжного заходу на інший, більш м`який, зокрема у виді домашнього арешту, на чому наполягала сторона захисту, за відсутності достатніх стримуючих факторів для обвинуваченої, або які б запобігали ризиками, передбаченим ст. 177 КПК України, встановлено не було та висновків суду про необхідність обрання такого запобіжного заходу, не спростовують.

Також, з урахуванням вимог ч.4 ст.183 КПК України, суд також за доцільне не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке спричинило загибель людини
Керуючись ст.ст. 170-177, 183, 199, 331, 395 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком дії на 60 днів, тобто до 13 вересня 2020 року включно, без визначення розміру застави.

На ухвалу суду безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, обвинуваченою, її захисником, може бути подана апеляційна скарга.

Ухвала є обов*язковою для негайного виконання.

Суддя ОСОБА_1