У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Справа № 184/2478/18
Номер провадження 1-кп/184/27/20

28 липня 2020 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2
під час розгляду у відкритому судовому засіданні по об`єднаному кримінальному провадженню, внесеному в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за №0000733 від 26.09.2018 року, №0000841 від 01.11.2018 року та №0000022 від 11.01.2020 року, №0000111 від 14.02.2020 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця РФ, Саха (Якутія), с. Теплий Ключ, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 162, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 357 КК України,-

за участю: прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Орджонікідзевського міського суду перебуває об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 162, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України, внесеного в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за №0000733 від 26.09.2018 року, №0000841 від 01.11.2018 року, №0000022 від 11.01.2020 року та №0000111 від 14.02.2020 року.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти продовження дії зазначеного запобіжного заходу, оскільки ризики заявлені прокурором не підтверджені, крім того обвинувачений має міцні соціальні зв`язки та постійне місце проживання, намірів переховуватися від суду він не має, у зв`язку з чим заявили клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Суд, дослідивши клопотання про продовження дії запобіжного заходу, заслухавши думку учасників судового засідання прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканість.
З контексту ст. 177 КПК України випливає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання доцільності продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою суд бере до уваги те, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, що підтверджується наявністю об`єднаного кримінального провадження на розгляді суду. Зазначене відповідає позиції ЄСПЛ, яку було неодноразово висловлено у різних рішеннях (наприклад «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.07.2011 р. та інших), відповідно до якої «термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення».

Повторно оцінюючи наявність ризиків, суд виходить з того, що відповідно до практики ЕСПЛ, ризик ухилення від суду не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (справа «Панченко проти Росії»). Ризик втечі має оцінюватись в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками (справа «Бекчиєв проти Молдови»).

Вивченням особистості ОСОБА_3 встановлено, що він не одружений, офіційно не працює, неодноразово судимий за умисні злочини.

Крім того, судом приймається до уваги те, що обвинувачений ОСОБА_3 не прибував в судові засідання по кримінальному провадженню №0000841 від 01.11.2018 року призначені на 21.12.2018, 17.01.2019, 14.02.2019, 08.10.2019, 21.11.2019, 12.12.2019, 17.01.2020 (повістка вручена обвинуваченому особисто 23.12.2019), 11.02.2020, ухвали суду про примусовий привід останнього виконані не були, внаслідок чого прокурором було заявлено клопотання про дозвіл на затримання обвинуваченого з метою приводу.

Суд звертає увагу, що у кримінальному провадженні №0000733 від 26.09.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 162 КК України, останній у зв`язку з систематичною неявкою в судові засідання, оголошувався у розшук. Ще одне кримінальне провадження перебуває на розгляді у Нікопольському міськрайонному суді Дніпропетровської області.

Вищезазначене свідчить про наявність та не зменшення ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому суд приходить до висновку щодо доцільності продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 з метою забезпечення реалізації положень ст.177 КПК України. Зважаючи на вказані ризики, суд приходить до висновку про існування справжнього інтересу суспільства, який не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу, що відповідає позиції ЄСПЛ у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Осаковський проти України».
Вказаний запобіжний захід є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Зміна застосованого запобіжного заходу на більш м`який не зможе запобігти вказаним ризикам.
Суд зазначає, що на даний час проведено підготовчі судові засідання по чотирьох кримінальних провадженнях з наступним їх об`єднанням, судом розпочатий відкритий судовий розгляд, оголошено обвинувальні акти, встановлено порядок дослідження доказів, заслухано позиції сторін, допитано свідка. Проте судовий розгляд по суті з проведенням судового слідства для з`ясування обставин і перевірки їх доказами з необхідністю допиту інших учасників кримінального провадження, а саме свідків та потерпілих не завершено, а тому строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , з урахуванням існуючих ризиків, необхідно продовжити ще на 60 днів до 25.09.2020 року, без визначення розміру застави відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 177, 183, 314, 315, 369-372 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою ? задовольнити.
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, а саме ? до 25.09.2020 року, включно.
В задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника відмовити.
Виконання даної ухвали покласти на Нікопольське ВП ГУНП у Дніпропетровській області та Державну установу "Дніпропетровська установа виконання покарань (№4)".
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.
Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1