Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/136/21
номер провадження 1-кс/695/51/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 січня 2021 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №8000032 від 18.01.2019 року, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,
ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області звернувся ОСОБА_3 із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №8000032 від 18.01.2019 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, у якому просив скасувати арешт на автомобіль марки ВАЗ 2103, д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , який накладений ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду від 29.01.2019 року.

В обґрунтування клопотання зазначено, що на підставі ухвали слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області в межах кримінального провадження N 8000032 накладено арешт на автомобіль, марки ВАЗ 2103,1973 року випуску д.н.з. НОМЕР_1 .

18 січня 2020 року зазначене вище кримінальне провадження закрито в зв`язку з закінченням строку досудового розслідування, визначеного ст. 219 КПК України та жодній особі не було повідомлено про підозру.

Однак питання зняття арешту із вказаного автомобіля не було вирішено та арешт останнього на сьогоднішній день є чинним.

ОСОБА_3 вказував, що у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба, оскільки кримінальне провадження, в межах якого відповідний захід забезпечення було застосовано, закрито, що відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту.
У судове засідання ОСОБА_3 не прибув, однак скерував до суду заяву у якій просив клопотання розглянути за його відсутності.
Слідча в судове засідання також не прибула, надала до суду заяву у якій просила розгляд справи провести за її відсутності, вирішення питання скасування арешту залишила на розсуд суду.
Згідно з положеннями ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя зазначає про таке.

У провадженні Чорнобаївського ВП Золотонісього ВП ГУ НП в Черкаській області перебувало кримінальне провадження за №8000032 від 18.01.2019 року, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Підставою внесення відповідних відомостей до ЄРДР є встановлення органом досудового розслідування можливої підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу.

Постановою слідчого від 18.01.2019 року зазначений вище автомобіль, марки ВАЗ 2103 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 було визнано речовими доказами по кримінальному провадженні №8000032.

У межах вказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 29 січня 2019 року було накладено арешт на автомобіль, марки ВАЗ 2103, 1973 року випуску д.н.з. НОМЕР_1 , яким ОСОБА_3 користувався та володів у порядку передбаченому чинним законодавством, а також свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .

Згідно з даними свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 власником автомобіля є Заспа ОСОБА_4 .

Підставою накладення арешту на вказане майно стало те, що слідчим суддею було встановлено, що у ході досудового розслідування виникла необхідність у проведенні експертизи, на дослідження якої необхідно було надати автомобіль та зазначене свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, які могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що експертиза по вказаному автомобілю проведена не була, а Постановою слідчого СВ Чорнобаївського відділення поліції Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області від 18 січня 2020 року кримінальне провадження закрито в зв`язку з закінченням строку досудового розслідування, визначеного ст..219 КПК України та жодній особі не було повідомлено про підозру, питання повернення речових доказів вирішено не було.
Вирішуючи обґрунтованість клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя виходить з такого.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.
Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з п. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним
За таких обставин, на початковому етапі досудового розслідування, існувала необхідність накладення арешту на вказаний автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу з метою забезпечення збереження речових доказів та проведення відповідних слідчих дій.
Частиною першою статті 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На даний час вказане кримінальне провадження закінчено, слідчі дії не проводяться, а тому відпала потреба в арешті вказаного майна, існування якого суттєво обмежує права як власника майна так і його законного володільця у здійсненні права володіння, користування та розпорядження ним.
Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 є володільцем зазначеного автомобіля, підстав, які б спростовували законність володіння останнього вказаним автомобілем матеріалами справи не встановлено.
Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.
Як вбачається зі змісту ст.. 174 КПК України клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду.
Верховний Суд у справі №487/7605/19 визначив, що територіальна підсудність органу розслідування визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Із матеріалів справи вбачається, що зазначене вище кримінальне провадження розслідувалось Чорнобаївським ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області.
Однак станом на дату звернення ОСОБА_3 до суду із даним клопотанням, відповідний підрозділ Чорнобаївського ВП було реорганізовано, Чорнобаївський ВП як юридичну особу ліквідовано, а слідчий підрозділ перейшов в підпорядкування Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, таким чином територіальна підсудність не порушена.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30.06.2020 року по справі №727/2878/19 звертає увагу на те, що вона вже неодноразово вирішувала питання щодо юрисдикції суду за вимогами про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами кримінального судочинства.

Спір щодо звільнення майна з-під арешту є приватноправовим, якщо арешт накладений на майно особи, яка не була учасником кримінального провадження, розпочатого за Кримінально-процесуальним кодексом України (далі - КПК України 1960 року) та завершеного (вирок, постанова про закриття провадження) у порядку, передбаченому КПК України 1960 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 372/2904/17-ц) або КПК України 2012 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 2-3392/11) залежно від суб`єктного складу учасників цього спору його слід розглядати за правилами цивільного чи господарського судочинства.

Якщо арешт накладений за КПК України 2012 року на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року(постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17, від 28 листопада 2018 року у справі № 636/959/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 640/17552/16-ц, від 27 березня 2019 року у справі № 202/1452/18, від 11 вересня 2019 року у справі № 504/1306/15-ц).

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті З КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладені обставини, з огляду на те, що у застосуванні заходу забезпечення виконання зобов`язань арешті майна відпала необхідність, суд дійшов висновку про задоволення клопотання про скасування арешту майна.
Керуючись ст.ст.100, 174, 376 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №8000032 від 18.01.2019 року, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.
Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 29.01.2019 року на автомобіль марки ВАЗ 2103 д.н.з. НОМЕР_1 , 1973 року випуску та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , які передані на зберігання та находяться на території Чорнобаївського ВПД Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області, та передати його законному володільцю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя

Золотоніського міськрайонного суду ОСОБА_1