єдиний унікальний номер 389/5/15-к
провадження №1-кп/389/296/17
У Х В А Л А

09 липня 2020 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

судді - ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001621 від 02 листопада 2014 року щодо

ОСОБА_4 ,

міра запобіжного заходу - тримання під вартою, строк до 10 липня 2020 року, обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

На підставі ухвали апеляційного суду Кіровоградської області від 10 листопада 2017 року, до провадження Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001621 від 02 листопада 2014 року, щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України.
Від прокурора надійшло клопотання, в якому він просить продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою на 60 днів, для запобігання ризикам, вказаним у ст.177 КПК України. Мотивуючи це тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання до 15 років позбавлення волі або у виді довічного позбавлення волі, не працює, не одружений, тож відсутні міцні соціальні зв`язки, відтак, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховування від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, які не допитані, вчинити інше кримінальне правопорушення. Ризики, які були підставою обрання такої міри запобіжного заходу, не зникли і не зменшились.

В силу ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання, суд, своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 24 червня 2020 року, в зв`язку зі звільненням судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_6 у відставку, дане провадження передано головуючому судді ОСОБА_7 , суддя ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 09 липня 2020 року задоволено клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 , який відмовився від розгляду провадження судом присяжних та заявив про необхідність колегіального розгляду данного провадження, та провадження передано до канцелярії суду для визначення, через автоматичну систему документообігу суду, складу колегії суддів.

На виконання ухвали суду від 09 липня 2020 року, відповідно до протоколущодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 липня 2020 року, призначення не відбулося, не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Крім того, головуючим суддею ОСОБА_7 подано заяву про самовідвід, яка вмотивована тим, що 04 листопада 2014 року, ним, під час досудового розслідування, до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Богданівка Знам`янського району Кіровоградської області, було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тож, в силу ч.1 ст.76,80 КПК України, він не має права брати участь у даному кримінальному провадженні.

Оскільки на території України діє карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України №558-ІХ від 13.04.2020 року, згідно з абз.5 пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України даний пункт викладено у новій редакції: «у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Беручи до уваги викладене, що суддя ОСОБА_7 заявив собі самовідвід, який, відповідно до ст.81 КПК України, якщо справа розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів, беручи до уваги, що до закінчення строку тримання обвинуваченого колегіально розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою неможливо, вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов висновку про необхідність вирішення питання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою суддею зі складу колегії суддів - одноособово.
Відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права».

Зважаючи на практику Європейського суду, суд враховує, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, рішення ЄСПЛ від 06 квітня 2000 року у справі «Лабіта проти Італії». Крім цього, судом взято до уваги позицію Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні ЄСПЛ від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Суд приймає до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, які закон класифікує як тяжкі та особливо тяжкі, з мірою покарання до 15 років позбавлення волі або у виді довічного позбавлення волі, з конфіскацією майна, не працює і не одружений, відтак відсутні міцні соціальні зв`язки, тож, з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, перешкоджаючи тим самим кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілу і свідків, яких необхідно допитати в зв`язку зі зміною головуючого судді, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а відтак, тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обставини по справі з часу обрання та продовжень дії запобіжного заходу не змінились, ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

На підставі викладеного, запобіжний захід тримання під вартою щодо обвинуваченого підлягає продовженню строком на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та завдань кримінального провадження.

В силу п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави в даному кримінальному провадження не визначається.

Керуючись ст.ст.177,178,183,331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, який обчислювати з 15.00 години 09 липня 2020 року до 15.00 години 06 вересня 2020 року.

Копію ухвали, до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору і обвинуваченому.

На ухвалу суду, в частині продовження строку тримання під вартою, може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1