Справа № 626/2569/20
Провадження № 1-кс/626/712/2020
УХВАЛА

17 листопада 2020 року м.Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_2 в рамках кримінального провадження внесеного в ЄРДР за № 0000096 від 12.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

13.11.2020 року до Красноградського районного суду Харківської області надійшло клопотання заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_2 по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000096 від 12.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 12.11.2020 до чергової частини Красноградського ВП ГУНП в Харківській області зі служби 102 від працівника патрульної поліції ОСОБА_3 надійшло повідомлення про те, що під час несення служби ним було зупинено автомобіль марки КІА моделі САRNIVAL , д.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 з ознаками підробки агрегатів та вузлів транспортного засобу. 12.11.2020 року розпочате досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого ст.290 КК України.

Вивчивши матеріали клопотання про арешт майна, а саме автомобілю марки КІА моделі САRNIVAL , д.н. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та перебував під керуванням ОСОБА_4 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу виданого НОМЕР_2 , ключів від транспортного засобу, приходжу до висновку про повернення клопотання.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94,132,173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Приписами ч.2 ст.171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого,прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Зокрема, у клопотанні не конкретизовані обставини, які на думку органу досудового розслідування, можуть призвести до фактичного знищення слідів злочину у випадку не накладення арешту на вилучене майно.

Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

Однак, прокурором не зазначено в клопотанні контактні дані власника майна (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

З урахуванням викладеного вище, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.

При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника керівника Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000096 від 12.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1