Ухвала
Іменем України

28 грудня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт. Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000660 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с.Сурсько-Литовське Дніпропетровського району Дніпропетровської області, громадянина України, із середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст.286, ч.1 ст.135 КК України -

встановив:

Перед оголошенням перерви у зв`язку із неявкою захисника ОСОБА_6 , і потерпілої із її представником прокурор заявив письмове клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на його думку, не дозволяють застосувати до нього альтернативні види запобіжних заходів, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та покарання яке буде до нього застосовано у разі доведеності його провини.

Захисник ОСОБА_4 , заперечувала проти клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_5 , під вартою та заявила клопотання про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт, вказавши, що ризики зазначені стороною обвинувачення на даний час відпали, у її підзахисного відсутні наміри переховуватись від суду, він має постійне місце проживання.

Обвинувачений ОСОБА_5 , підтримав позицію свого захисника і просив суд обрати йому запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Обсудивши клопотання сторін, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право своєю ухвалою обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Частиною другою цієї статті передбачено, що підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що …обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

За приписами ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; його репутацію та наявність у нього судимостей.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що розгляд справи з об`єктивних причин не може бути розпочатий до спливу цього строку, суд вважає реальною наявність існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які на даний час не змінилися та не дозволяють застосувати альтернативні (інші) види запобіжних заходів, оскільки ступінь цих ризиків, з урахуванням обставин висунутого обвинувачення і суворості покарання, яке загрожує обвинуваченому ОСОБА_5 , у разі доведеності його вини за вчинення злочину, є достатніми для обрання у підготовчому засіданні аналогічного запобіжного заходу ще на 60 днів.

Таке судове рішення відповідає вимогам ч.2 ст.177 і ст.178 КПК України та узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

У зв`язку з цим клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню, оскільки ч.3 ст.315 КПК України не передбачає продовження заходів забезпечення кримінального провадження під час підготовчого засідання.

З огляду на викладене клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи, те, що ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд заставу не визначає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Оголосити перерву у підготовчому судовому засіданні на 14 годину 30 хвилин 13 січня 2021 року. Резервними датами визначити: 28 січня 2021 року о 12 годині, 08 лютого 2021 року о 14 годині.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 25 лютого 2021 року.

Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1