печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :
У провадженні старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010860 від 28.11.2018.
Слідчий ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 звернувся з клопотанням, в якому просить продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою до 2-х місяців, що обумовлено необхідністю проведення в кримінальному провадженні певних процесуальних (слідчих) дій.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що ризики передбачені ст.177 КПК України не доведені, просив відмовити у задоволенні клопотання, підозрюваний підтримав думку свого захисника.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що 13.11.2019 о 22 год. 25 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.11.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 189, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 146 КК України.

15.11.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, строком по 10.01.2020.

08.01.2020 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 14.02.2020.

10.02.2020 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 09.04.2020.

03.04.2020 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 14.05.2020.

27.04.2020 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст.146 КК України.

06.05.2020 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 04.07.2020.

02.01.2020 за клопотанням слідчого у кримінальному провадженні №0007474 першим заступником Генерального прокурора продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців, тобто до 14.02.2020.

06.02.2020 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0007474 до шести місяців, тобто до 14.05.2020.

27.04.2020 матеріали досудових розслідувань, що здійснюються у кримінальних провадженнях №0007474 та №0014567 об`єднані в одне провадження за № 0014567.

30.04.2020 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0014567 до дев`яти місяців, до 14.08.2020.

23.06.2020 матеріали досудових розслідувань, що здійснюються у кримінальних провадженнях №0010860 та №0014567 об`єднані в одне провадження за № 0010860.

30.06.2020 строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено до 14.08.2020.

03.08.2020 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0010860 до дванадцяти місяців, до 14.11.2020.
З матеріалів клопотання вбачається, що для закінчення досудового розслідування, складання обвинувального акту та передачі його до суду необхідно провести низку процесуальних та слідчих дій, перелік яких наведено в клопотанні органу досудового розслідування.
У відповідності до положень ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.
Натомість, згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Більше того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень (зокрема «Харченко проти України», «Єлоев проти України», «Фельдман проти України») неодноразово акцентував увагу на тому, що доцільність продовження строків тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу. Таким чином, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави для продовження строку тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.
Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою до 2-х місяців фактично обґрунтовано лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованих злочинів. Проте, сама лише тяжкість можливого вчинення злочинів, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Між тим, доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.
Матеріали клопотання не містять об`єктивних даних, які достатньо вказували б на перешкоджання інтересам слідства.
Незважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні зокрема, й особливо тяжкого злочину, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, характеризується позитивно, має постійне місце проживання, та враховуючи ту обставину, що протягом тривалого часу з підозрюваним ОСОБА_5 не проводяться будь-які слідчі дії - все вищевикладене в сукупності спростовує твердження органу досудового розслідування про те, що він може ухилятися від слідства та суду.
Враховуючи характер висунутої підозри, позитивні дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , а також відсутність даних про наявність з його сторони спроб ухилитися від органу досудового розслідування та перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні, про що також свідчить поведінка підозрюваного, а також враховуючи ту обставину, що іншим підозрюваним в даному кримінальному провадженні, за аналогічним обвинуваченням обрано запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, слідчий суддя приходить до висновку, що подальше тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою в якості запобіжного заходу не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_5 про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє в його задоволенні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, відмовляючи в задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя має право згідно ч. 4 ст. 194 КПК України застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід.
Оцінивши в сукупності всі вищевикладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного ОСОБА_5 та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 179,194, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 відмовити.

Змінити щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;
- утримуватись від спілкування з особами, визначеними прокурором, слідчим в даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів держаної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Звільнити з-під варти негайно підозрюваного ОСОБА_5 в залі суду.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків до 05 жовтня 2020 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органів Національної поліції України з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвалу направити для виконання органу Національної поліції України за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1