Справа № 192/834/20
Провадження № 1-кп/192/114/20
У Х В А Л А

25 листопада 2020 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області клопотання прокурора про здійснення приводу обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження №0000156, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року відносно

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровськ, зареєстрований в АДРЕСА_1 , мешкає в АДРЕСА_2 , не працевлаштований, має середню спеціальну освіту, не одружений, громадянин України, не військовозобов`язаний, раніше судимий:

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Солонянського районного суду Дніпропетровської області з 01 червня 2020 року перебуває кримінальне провадження №0000156, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року відносно ОСОБА_3 .
У судовому засіданні 03 серпня 2020 року після дослідження висновку експерта, прокурор заявив клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з необхідністю надання додаткових доказів по справі. Однак, протягом наступних чотирьох судових засідань, докази так і не були надані суду, у зв`язку з чим розгляд справи відкладався.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. Про причини неявки суд не повідомив. Про час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення смс-повідомлення.

Вислухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Так, з 01 червня 2020 року в провадженні суду перебуває кримінальне провадження №0000156, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року відносно ОСОБА_3 .
Станом на 25 листопада 2020 року судом допитаний лише обвинувачений та досліджено висновок експерта, а неодноразове відкладення розгляду справи за клопотанням прокурора не сприяло поданню до суду нових доказів, а обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора.

Однак стороною обвинувачення не вжито заходів для розгляду кримінального провадження, у розумінні положень про розумність строків. Тому, враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку встановити строк для подачі до суду доказів у даному кримінальному провадженні.

Суд зазначає, що для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).

Вимоги оперативності розгляду кримінальних проваджень у справах щодо осіб, які тримаються під вартою, ґрунтуються на підвищених вимогах до розумного строку розгляду.

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері.

Тому, враховуючи той факт, що справа в провадженні суду знаходиться вже понад 5 місяців, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, тому суд вважає за доцільне встановити для державного обвинувачення строк подачі доказів, оскільки суду не надано навіть доказів щодо вчинення стороною обвинувачення будь-яких активних дій для отримання доказів по справі з метою надання їх суду, у зв`язку з чим прокурор заявляв відповідні клопотання про відкладення розгляду справи.

Крім того, у в`язку з неявкою обвинуваченого, суд вважає за доцільне здійснити його привід, оскільки відповідно до ч.2 ст.318 КПК України явка обвинуваченого у судове засідання є обов`язковою. Частиною 3 ст. 140 КПК України передбачено, що привід може бути застосований зокрема до обвинуваченого. Відповідно до положень ч.ч. 3, 4 ст. 142 КПК України суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку, та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.

Оскільки судом встановлено, що ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суд не повідомив, а про час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення смс-повідомлень в порядку ст. 135 КПК України, то на думку суду вказане свідчить про його ухилення від явки до суду, а тому слід здійснити його привід.

Керуючись ст.ст.28, 114, 139-143, 323, 327, 372 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про здійснення приводу обвинуваченого задовольнити.

Судове засідання відкласти до 09 грудня 2020 року на 15 годину 00 хвилин.

Встановити строк для подачі до суду доказів стороною обвинувачення по кримінальному провадженню 01 червня 2020 року №0000156, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 березня 2020 року відносно ОСОБА_3 ,обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України, до 09 грудня 2020 року.

Здійснити привід у судове засідання обвинуваченого ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпро, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та мешкає в АДРЕСА_2 .

Виконання ухвали про здійснення приводу доручити Солонянському відділенню поліції Дніпровського відділу ГУ НП України в Дніпропетровській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солонянський відділ Дніпропетровської місцевої прокуратури №2.

У судове засідання повторити виклик прокурора, обвинуваченого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1