УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання директора ТОВ «Горяц-Т» ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12.12.2016 у кримінальному провадженні №0000406 від 15.12.2015, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання директора ТОВ «Горяц-Т» ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12.12.2016 у кримінальному провадженні №0000406 від 15.12.2015.

В судове засідання не з`явились учасники розгляду клопотання та ініціатор клопотання директор ТОВ «Горяц-Т» ОСОБА_3 подав заяву, в якій просить залишити без розгляду зазначене клопотання.

Дослідивши клопотання та з урахуванням заяви директора ТОВ «Горяц-Т» ОСОБА_3 про залишення клопотання без розгляду, слідчий суддя дійшла такого висновку.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України на слідчого суддю покладається функція здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Основна мета функції судового контролю полягає в захисті прав і законних інтересів учасників кримінального судочинства. Для її досягнення перед судовим контролем постає низка завдань: а) запобігти неправомірним діям і рішенням, що порушують конституційні права і свободи громадян; б) відновлювати права, безпідставно порушені органами досудового розслідування; в) надавати правомірним діям і рішенням особи, що провадить дізнання, слідчого, прокурора юридичної сили, легалізувавши, тим самим, отримані докази.

Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень покликаний забезпечити дотримання закону всіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження, до яких, серед іншого, віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК України), змагальність (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України).

Згідно зі ст. 9 КПК України під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України та Кримінального процесуального кодексу.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні ініційованого заявником питання зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити особі право на безпосереднє відстоювання своєї позиції під час розгляду справи.

Заява ТОВ «Горяц-Т» ОСОБА_3 про залишення клопотання без розгляду унеможливлює встановлення всіх обставин, які є необхідними для вирішення клопотання по суті заявлених вимог.

Враховуючи, що особа, яка подала клопотання, його не підтримує, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне відмовити в задоволенні клопотання, оскільки прохання заявника не входить в перелік видів рішень, які можуть бути ухвалені за результатами розгляду клопотання в порядку ст. 174 КПК України.

Керуючись ст.ст. 26, 114, 174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання директора ТОВ «Горяц-Т» ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 12.12.2016 у кримінальному провадженні №0000406 від 15.12.2015 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1