Справа № 194/987/20
Номер провадження № 1-кс/194/190/20
УХВАЛА
28 серпня 2020 року м. Тернівка

Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання інспектора СД Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернівка, українця, громадянина України, з середньою освітою, працюючого в ШУ «Тернівське» шахта «Самарська» на посаді стволового підземного, не одруженого, проживаючого та зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Інспектор СД Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, узгодженим з начальником Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підозрюваному ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Своє клопотання мотивує тим, що, ОСОБА_5 12 липня 2020 року приблизно в денний час, більш точної дати під час досудового розслідування не встановлено, знаходячись в зальній кімнаті кв. АДРЕСА_2 , де тимчасово мешкав протягом короткого терміну по запрошенню свого знайомого ОСОБА_6 за згодою ОСОБА_7 , яка є власницею вищевказаної квартири, по раптово виниклому злочинному умислу, спрямованому на незаконне збагачення, шляхом таємного викрадення чужого майна, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, умисно, таємно, шляхом вільного доступу викрав із зальної кімнати вищевказаної квартири: мобільний телефон «Apple Iphone 6» сірого кольору, пам`ять 16 Gb, модель A1586, IMEI: НОМЕР_1 , вартістю 2448,36 грн.; силіконовий чохол до телефону «Iphone 6» з маркуванням «YOUNICON» вартістю 86,55 грн.; павербанк «PZX» модель «C145/18000» чорного кольору, вартістю 331,58 грн.; золоту обручку розміром 19, проба 585, вагою 3,7 гр., вартістю 3446, 55 грн.; блок зарядного пристрою для телефону, маркування «Lenovo» 5.0V=1.5 з кабелем вартістю 120 грн.; золоту сережку вартість якої неможливо визначити; навушники для телефону вартість яких неможливо визначити.

Таким чином, своїми злочинними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 6385,04 грн.

Прокурорв судовому засіданні підтримав клопотання слідчого щодо обрання у відношенні підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання,посилаючись на обставини, викладені в клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий на обґрунтування свого клопотання суду надав: протокол допиту потерпілої від 28 липня 2020 року, протокол допиту свідка від 29 липня 2020 року, протокол огляду предмету від 16 липня 2020 року, постанову про визнання речовими доказами від 16 липня 2020 року.

Матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 липня 2020 року за № 0000024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

13 серпня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, в тому числі запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

01 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень», яким дії за ч. 1 ст. 185 КК України віднесено до кримінальних проступків.

Відповідно до ст. 3 КПК України досудове розслідування кримінальних проступків здійснює дізнавач.

Згідно п. 4-1 ч. 1 ст. 3 КПК України дізнавач - службова особа підрозділу дізнання органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань, у випадках, установлених цим Кодексом, уповноважена особа іншого підрозділу зазначених органів, які уповноважені в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Дізнавач уповноважений: починати дізнання за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; проводити огляд місця події, обшук затриманої особи, опитувати осіб, вилучати знаряддя і засоби вчинення правопорушення, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку або виявлені під час затримання, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій у випадках, установлених цим Кодексом, відповідним оперативним підрозділам; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; повідомляти за погодженням із прокурором особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; за результатами розслідування складати обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру та подавати їх прокурору на затвердження; приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу; здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Згідно ч. 3, 4 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 299 КПК України під час досудового розслідування кримінальних проступків як тимчасовий запобіжний захід застосовується затримання особи на підставах та в порядку, визначених цим Кодексом, а також такі запобіжні заходи, як особисте зобов`язання та особиста порука. Підозрюваному роз`яснюється його обов`язок з`явитися за першим викликом до дізнавача, прокурора або суду.

Згідно ст. 300 КПК України для досудового розслідування кримінальних проступків дозволяється виконувати всі слідчі (розшукові) дії, передбачені цим Кодексом, та негласні слідчі (розшукові) дії, передбачені частиною другою статті 264 та статтею 268 цього Кодексу, а також відбирати пояснення для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, проводити медичне освідування, отримувати висновок спеціаліста, що має відповідати вимогам до висновку експерта, знімати показання технічних приладів і технічних засобів у провадженнях щодо вчинення кримінальних проступків, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, вилучати знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей, до внесення відомостей про кримінальний проступок до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 298 КПК України керівник органу дізнання визначає дізнавача, який здійснюватиме досудове розслідування у формі дізнання. Досудове розслідування кримінальних проступків (дізнання) здійснюється згідно із загальними правилами досудового розслідування, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цієї глави.

Під час розгляду клопотання, не доведено наявність ризиків вчинення ОСОБА_5 спроб переховуватися від органів досудового розслідування, та вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 працює, з дня народження зареєстрований та мешкає за однією адресою разом зі своєю матір`ю, місце мешкання не змінював, отже має міцні соціальні зв`язки в м. Тернівка Дніпропетровської області, на обліку у лікарі нарколога та лікаря психіатра не перебуває. Окрім того, ОСОБА_5 раніше не судимий, доказів неявки ОСОБА_5 під час досудового слідства до інспектора СД Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 або підозри у вчиненні ним інших кримінальних правопорушень слідчому судді не надано, процесуальні обов`язки, покладені на нього, останній не порушував.
Вислухавши прокурора та підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, враховуючи вимоги ст.ст. 176,177,178,179 КПК України, вважаю, що в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання у відношенні ОСОБА_5 слід відмовити.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 40-1,176,177, 178,179, 184,193,194, 196,299,300 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання інспектора СД Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене значальником Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання у відношенні ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1