КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого - ОСОБА_1,

суддів - ОСОБА_2, ОСОБА_3,

секретаря - ОСОБА_4 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_5,

підозрюваного (в режимі ВКЗ) - ОСОБА_6,

захисників - ОСОБА_7,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001610 від 04.11.2019 року, за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_6 - ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, до 02.08.2020 року, включно, -

ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцю м. Запоріжжя, громадянину України, працюючому на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.27 ч.2 ст.185, ч.2 ст.307 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

Слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001610 від 04.11.2019 року,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307, ч.1 ст.263, ч.4 ст.27, ч.2 ст.185, ч.2 ст.365, ч.1 ст.255 КК України.

04 червня 2020 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КПК України і цього ж дня ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.27 ч.2 ст.185, ч.2 ст.307 КК України.

05 червня 2020 року слідчий другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_9 за погодженням з прокурором відділу Прокуратури Київської області ОСОБА_10, звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що такий запобіжний захід необхідний для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов'язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року клопотання слідчого задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.Обґрунтовуючи своє рішення суд послався на обставини, що вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.27 ч.2 ст.185, ч.2 ст.307 КК України, тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а також даних про особу підозрюваного та доведеність неможливості застосувати до підозрюваного більш м'який запобіжний захід для запобігання встановленим у кримінальному провадженню ризикам.

На вказану ухвалу слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_6 - ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу та уточнення до неї, оскільки не погоджується з ухвалою, вважає її незаконною, та стверджує, що при розгляді клопотання, слідчим суддею було порушено право підозрюваного на захист, адже і при затриманні і при подальших слідчих діях підозрюваний мав захисника ОСОБА_7, однак про час та місце розгляду клопотання слідчого, захисника ОСОБА_7, належним чином повідомлено не було. Разом з цим захисник зазначає, що розгляд клопотання слідчого відбувався не безстороннім та незалежним судом, як це передбачено законом, оскільки були порушені правила автоматичного розподілу даного клопотання між суддями. Окрім цього, слідчим суддею не надано належної оцінки доводам слідчого викладеним у клопотанні та залишено поза увагою, що підозра пред'явлена ОСОБА_6 є необґрунтованою, оскільки містить епізоди, які не стосуються підозрюваного. Тому, просить скасувати ухвалу слідчого судді та відмовити в задоволенні клопотання слідчого, а підозрюваного ОСОБА_6 звільнити з-під варти.

Заслухавши:

- доповідача - суддю апеляційного суду;

- прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника підозрюваного, ухвалу слідчого судді просив залишити без змін, як законну та обґрунтовану;

- підозрюваного та його захисника ОСОБА_7, які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити;

- ознайомившись з матеріалами клопотаннята обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно національного та міжнародного законодавства повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м'яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п'ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання слідчого про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.27 ч.2 ст.185, ч.2 ст.307 КК України.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, журналу судового засідання та технічного запису, на основі наданих слідчим матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов'язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні старшого слідчого та доданих до нього матеріалах дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня («Панченко проти Росії»). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов'язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв'язками та усіма видами зв'язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

Отже, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Перевіряючи доводи клопотання сторони обвинувачення на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, колегія суддів всупереч доводам апеляційної скарги вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6, на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, та конкретні обставини кримінального провадження.

Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто заявлені у клопотанні ризики дійсно існують, тому слідчий суддя обґрунтовано вказав, що більш м'які запобіжні заходи не здатні запобігти зазначеним ризикам.

Дослідивши належним чином всі матеріали провадження, дані, які характеризують особу підозрюваного, інші передбачені ч.1 ст.178 КПК України обставини, слідчий суддя навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення, а тому підстав для застосування щодо ОСОБА_6, більш м'яких запобіжних заходів не вбачається.

Разом з тим, прийнявши обґрунтоване рішення щодо необхідності задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя з урахуванням положень ч.4 ст.183 КПК України, не визначив підозрюваному розмір застави.

Так, відповідно до положень ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов'язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов'язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов'язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Застосовуючи ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02.08.2020 року включно, слідчий суддя повинен був в ухвалі визначити підозрюваному у відповідності до вимог ч.3 ст.183 КПК України обґрунтованийрозмір застави, а також зазначити які з передбачених статтею 194 цього Кодексу обов'язки будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.

Частиною 4 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Згідно повідомлення про підозру від 04.06.2020 року ОСОБА_6 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст.255, ч.4 ст.27 ч.2 ст.185, ч.2 ст.307 КК України.

Проте, матеріали судового провадження не містять даних, що підозрюваний ОСОБА_6 своїми діями під час вчинення вищезазначених кримінальних правопорушень застосовував насильство чи погрозу його застосування.

Зазначене, на думку колегії суддів, дає підстави визначити ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов'язків, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов'язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов'язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

При визначенні розміру застави до уваги може братися розмір шкоди, що спричинив підозрюваний («Mangouras v. Spain» (GC) п.п. 81, 92, рішення 28.09.2010 року).

Враховуючи тяжкість покарання за вчинення кримінальних правопорушень у яких підозрюється ОСОБА_6, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, колегія суддів вважає, за можливе визначити ОСОБА_6, альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, що становить 315 300,00 гривень у національній грошовій одиниці України, відповідно до положень п.3 ч.5 ст.182 КПК України, який, за переконанням колегії суддів, є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні для забезпечення достатньої та належної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 та виконанню останнім покладених на нього обов'язків.

Такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_6 колегія суддів не вбачає.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу захисника підозрюваного слід задовольнити частково, ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02.08.2020 року включно, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, що становить 315 300,00 гривень у національній грошовій одиниці України, з покладенням на нього відповідних процесуальних обов'язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 - ОСОБА_7, задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року про обрання підозрюваному ОСОБА_8, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, до 02.08.2020 року, включно, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_15 погоджене з прокурором відділу Прокуратури Київської області ОСОБА_10, задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 02.08.2020 року, включно.

Одночасно визначити ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1,заставу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 315 300,00 гривень, яка повинна бути внесена у національній грошовій одиниці, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду: м. Київ, вул. Солом'янська, 2-а, код ЄДРПОУ суду 42258617, код банку 820172, назва банку ГУ ДКСУ у м. Києві, номер рахунку за стандартом IBAN - UA1082186, призначення платежу: застава за ОСОБА_6, по справі №752/9500/20 в Київському апеляційному суді.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_6, покласти наступні обов'язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим по даному кримінальному провадженню;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в'їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_6, обов'язків до 02.08.2020 року.

Роз'яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрюваний перебуває під вартою.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрюваний перебуває під вартою негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов'язаний виконувати покладені на нього обов'язки, пов'язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв'язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз'яснити підозрюваному ОСОБА_8, що у разі невиконання обов'язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з'явиться за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов'язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________

ОСОБА_14 ОСОБА_13 ОСОБА_12