Справа № 932/9258/20
Провадження №1-кс/932/4824/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2020 року м.Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0001640 від 10.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України про арешт майна , -

В С Т А Н О В И В:

11.08.2020 до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання з якого вбачається, наступне.

ОСОБА_4 , 10 серпня 2020 року близько 12.40 год. знаходився біля буд. 89-Б на вул. С. Стрільців в м. Дніпрі, усвідомлюючи, що він знаходиться у громадському місці, діючи з хуліганських мотивів та явної неповаги до установлених норм поведінки, нехтуючи елементарними правилами моральності та добропристойності, грубо порушуючи громадський порядок, діючи з особливою зухвалістю, використовуючи нікчемний привід, демонстративно почав виражатись нецензурними словами в сторону потерпілого ОСОБА_5 та демонструвати заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет дерев`яну биту. Після чого, підозрюваний ОСОБА_4 продовжуючи виражатись нецензурними словами, дістав з власного автомобілю заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет газовий балончик, застосував його в район обличчя потерпілого ОСОБА_5 та наніс йому два удари в ділянку спини заздалегідь заготовленим для нанесення тілесних ушкоджень предметом дерев`яною битою чим спричинив потерпілому ОСОБА_5 тілесні ушкодження у вигляді: ін`єкціїї судин обох очей, синців на задній поверхні грудної клітини праворуч, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, що мають незначні скороминущі наслідки.

Умисні дії ОСОБА_4 , які виразились у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчиненого із застосуванням іншого предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, кваліфікуються за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

10.08.2020 року, проведено огляди та вилучено у ОСОБА_4 дерев`яну биту та газовий балончик «Кобра ІН»
Оскільки, вилучение майна має значення речового доказу, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно, на підставі чого слідчий за погодженням з прокурором звернувся із вказаним клопотанням до слідчого судді.

Слідчий у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Власник майна у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Розглянувши клопотання, дослідивши надані до нього додатки, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню за наступних підстав.

Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Отже, на підставі викладеного вбачається, що вилучене майно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто, вказане майно, відповідає критеріям ст.98 КПК України, є речовим доказом, вказане майно може бути приховане, пошкоджене, знищене, перетворене, тобто необхідно зберегти цей речовий доказ саме шляхом накладення на нього арешту на підставі п.1 ч.2 ст.170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 309, 369, 371, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на дерев`яну биту та газовий балончик «Кобра ІН», які належать ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали до її скасування у встановленому порядку.

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційного скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1