Провадження №: 1-кс/752/8390/20
У Х В А Л А
прокурор відділу нагляду за організацією досудового розслідування і підтримання публічного обвинувачення у територіальних підрозділах управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державної фіскальної служби України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна, вилученого 20.10.2020 під час проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено телефон марки Xiomi, imei НОМЕР_1 , з метою забезпечення збереження речових доказів.
Досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні встановлено, що в період 2019 - 2020 років, директор ТОВ «МЕДХАУЗ СВІС ГМБХ» ОСОБА_4 , головний бухгалтер ТОВ «МЕДХАУЗ СВІС ГМБХ» ОСОБА_5 , засновник ТОВ «МЕДХАУЗ СВІС ГМБХ» ОСОБА_6 , засновник ТОВ «МЕДХАУЗ СВІС ГМБХ» ОСОБА_7 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , здійснюючи зовнішньоекономічну діяльність, а також фінансово господарську діяльність на території України умисно ухилились від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах.
Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що в період з січня 2018 року по вересень 2019 року, засновник ТОВ «БМТ Дніпро» ОСОБА_6 , засновник ТОВ «БМТ Дніпро» ОСОБА_7 , засновник, директор та головний бухгалтер ТОВ «БМТ Дніпро» ОСОБА_10 , за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 при фінансово господарській діяльності, а саме при взаємовідносинах з ТОВ «Куа «Аурум» в особі керівника ОСОБА_11 , ТОВ «Рубікон Сейлер» в особі керівника ОСОБА_12 , ТОВ «Кудашевський» в особі керівника ОСОБА_13 , ТОВ «Креативний штат Дніпро» в особі керівника ОСОБА_14 , ТОВ «Науково виробниче підприємство «Семілайт» в особі керівника ОСОБА_15 , ТОВ «Дайвон Про», ТОВ «Енгус Груп», ТОВ «Хантер-ЛТД», ТОВ «Манріс», ТОВ «Фонтейнбуд», ТОВ «Фреш Капітал», ТОВ «Унтербаус», ТОВ «Поін Буд», ТОВ «Лафт» умисно ухилились від сплати податків, що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у великих розмірах.
З метою мінімізації митних платежів ТОВ «Медхауз Свіс ГМБХ» користується послугами центру мінімізації митних платежів, яким шляхом використання реквізитів підконтрольних підприємства нерезидентів, до митниць ДФС (ДМС) подавались недостовірні відомості щодо якості та кількості імпортованих ТМЦ.
У подальшому, з метою легалізації частини ТМЦ, які ввозились на митну територію України поза митним контролем, організатори схеми використовували ряд підконтрольних СГД, які мають ознаки ризиковості, зокрема ТОВ «Данкен» (41038664), ТОВ «Марітон» (41569995), ТОВ «Радіус» (41177726), ТОВ «Кост Альянс» (42402573), ТОВ «Алькод» (40709079), ТОВ «Сілпак» (41198495), ТОВ «Лайн Торг» (41297854), ТОВ «Мілт Груп» (41438420), ТОВ «Екотехторг» (41953411) та інші, які імпортують територію України, переважно з Китаю товари широкого вжитку з використання реквізитів підконтрольних підприємств нерезидентів, зокрема, Halfwind East Limited (ОАЕ), ZPLACE Sp.z.o.o. (Польща), ООО «Британский торговый дом 1746» (Російська Федерація) та інші.
У ході досудового розслідування, отримано дані, що організаторами вказаного центру мінімізації митних платежів є ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , мешкає АДРЕСА_2 ; ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , мешкає у АДРЕСА_3 ; ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_4 , мешкає у АДРЕСА_4 ; ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_5 , мешкає у АДРЕСА_5 ; ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН НОМЕР_6 , мешкає у АДРЕСА_5 .
Відповідно до ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 22.09.2020 було проведено обшук за адресою:АДРЕСА_1 , за результатами якого вилучено телефон марки Xiomi, imei НОМЕР_1 .
В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву з проханням розглядати клопотання в його відсутність.
Вивчивши клопотання, та матеріали, якими воно обгрунтовується, прихожу до наступних висновків.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу в кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Згідно з п. 7 ч. 2 та ч. 1 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.
Так, загальні правила застосування будь-якого із заходів забезпечення кримінального провадження встановлені статтею 132 КПК України.
Разом з цим, частиною 2 статті 171 КПК України встановлено, що в клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
У силу ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Положенням ч. 3 ст. 170 КПК України дозволяється накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів лише на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України закріплено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Враховуючи наведене, а також беручи до уваги, що прокурором не доведено, що зазначене вилучене майно, відповідає критеріям ст. 98 КПК України у кримінальному провадженні та, як наслідок, може бути використано як доказ у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для накладення арешту, в зв`язку з чим у задоволенні клопотання необхідно відмовити.
Керуючись ст.ст.131,132,170-173, 395 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :
в задоволенні клопотання прокурора відділу нагляду за організацією досудового розслідування і підтримання публічного обвинувачення у територіальних підрозділах управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державної фіскальної служби України Департаменту нагляду за органами безпеки, фіскальною та прикордонною службами ОСОБА_3 , про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: