УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ; а також підозрюваного ОСОБА_5 та перекладача ОСОБА_6 , участь яких забезпечена шляхом відеоконференції з Київською міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 048 36 від 14.06.2020, у якому

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Регенсбург Федеративної Республіки Німеччини, громадянин ФРН, німець, який офіційно працевлаштований, без зареєстрованого місця мешкання на території України, не судимий,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва звернувся слідчий Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 . iз погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_8 клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 17.06.2020 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.06.2020 відносно підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого продовжений до 13.11.2020.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11.11.2020 строк досудового розслідування продовжений до п`яти місяців, тобто до 17.12.2020.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

З огляду на неможливість завершення розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вважав наявними підстави для його задоволення.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, вважали висунуту підозру необґрунтованою, зазначені стороною обвинувачення ризики не процесуальної поведінки підозрюваного не доведеними.

Також підозрюваний просив слідчого суддю врахувати, що потребує медичної допомоги, однак у ДУ «Київський слідчий ізолятор» така допомога йому не надається.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно з ухвалою слідчого судді від 14.09.2020 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органу досудового розслідування та суду, незаконний вплив на свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених у попередній ухвалі про тримання підозрюваного під вартою ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує, що такі дії цілком вірогідні з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочин.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Керуючись наведеним, слідчий суддя вважає, що на користь існування наведеного ризику свідчить те, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних та родинних зв`язків, постійного місця роботи, тобто тих вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування.

Крім того, характер інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 злочину, що спричинив загибель людини, свідчить про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей підозрюваного, що підтверджує ймовірність свідомої непроцесуальної поведінки підозрюваного.

Зазначені чинники у сукупності з покаранням, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, приводять до переконання, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є реальним.

Крім того, з метою уникнення кримінальної відповідальності, підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити дії, спрямовані на незаконний вплив на свідків з метою зміни останніми наданих раніше показань.

Водночас, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведений ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати раніше заявлені ризики.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора необхідно отримати експертні висновки призначених судових експертиз, а також вчинити інші дії, спрямовані на завершення досудового розслідування.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.

Приймаючи до уваги, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11.11.2020 строк досудового розслідування продовжений до п`яти місяців, тобто до 17.12.2020, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою.

При цьому відповідно до положень п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, що спричинив загибель людини.

Згідно з ч. 1 ст. 206 КПК кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про попереднє ув`язнення» на адміністрацію місць попереднього ув`язнення покладається обов`язок забезпечити особам, взятим під варту, медичне обслуговування.

У силу п. 2.3 Порядку взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту (затв. наказом Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров`я України від 10.02.2012 № 239/5/104) медичне обстеження осіб, узятих під варту, здійснюється у разі їх звернення зі скаргою на стан здоров`я.

Крім того, вказаним Порядком визначено, що у випадках, коли лікарі медичної частини СІЗО не можуть самостійно встановити діагноз, начальник медичної частини СІЗО подає запит до керівництва СІЗО щодо направлення хворого на лікування до обраного закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку або залучення відповідного лікаря-фахівця закладу охорони здоров`я.

Враховуючи надану підозрюваним інформацію, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення підозрюваному ОСОБА_5 отримання належної медичної допомоги, зобов`язати начальника ДУ «Київський слідчий ізолятор» вжити організаційні заходи щодо її надання підозрюваному.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою по 17 грудня 2020 року включно.

На підставі ст. 206 КПК України зобов`язати керівника органу досудового розслідування Шевченківського УП ГУНП у м. Києві забезпечити надання належної медичної допомоги підозрюваному ОСОБА_5 .
На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1