Справа № 350/632/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 січня 2021 року селище Рожнятів
Слідчий суддя Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , слідчої СВ Рожнятівського ВП Калуського ВП ГУ НП в Івано-Франківській області ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , не працюючого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.296 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
У своєму клопотанні слідча просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю.

Клопотання мотивовано тим, що 12.04.2020 близько 19:00 години ОСОБА_7 спільно із своїм братом ОСОБА_8 на автомобілі марки «Nissan Qashqai» приїхали до приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що по АДРЕСА_2 , де знаходились жителі с. Ясень ОСОБА_9 спільно з ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_6 . На грунті раптово виниклих неприязних відносин між ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_6 з однієї сторони та ОСОБА_7 , ОСОБА_8 з іншої сторони, виник конфлікт.

В ході конфлікту ОСОБА_7 , маючи прямий умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, проявляючи особливу зухвалість, виявляючи зневажливе ставлення до існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, безпричинно наніс ОСОБА_6 удар в область обличчя.

У відповідь на це, ОСОБА_6 , маючи прямий умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, проявляючи особливу зухвалість, виявляючи зневажливе ставлення до існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, безпричинно наніс ОСОБА_7 удар рукою в область голови.

До хуліганських дій ОСОБА_6 приєднались ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_9 , які зневажливо ставлячись до громадського порядку та існуючих в суспільстві загальноприйнятих правил поведінки і моральності, супроводжуючи свої дії нецензурною лексикою, нанесли ОСОБА_7 декілька ударів кулаками рук і ногами по всьому тілу та повалили останнього на дорожнє покриття.

Продовжуючи свої хуліганські дії, ОСОБА_9 , діючи умисно, підняв із землі шлакоблок та кинув його в область голови ОСОБА_8 , від чого останній впав на землю. Скориставшись тим, що ОСОБА_8 не може чинити опору, ОСОБА_10 спільно з ОСОБА_11 , продовжуючи свої хуліганські дії, нанесли близько 4 ударів в область грудної клітки та обличчя потерпілому ОСОБА_8 .

В результаті хуліганських дій ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_6 потерпілому ОСОБА_8 спричинено тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітки з переломами 5-го, 6-го, 7-го ребер зліва, яка згідно висновку судово-медичної експертизи №173/132-Д від 24.06.2020 відносяться до середнього ступеню тяжкості, що викликали тривалий розлад здоров`я і не є небезпечними для життя в момент спричинення; закритої черепно-мозкової травми зі струсом головного мозку, які згідно вказаного вище висновку судово-медичної експертизи відноситься до легких тілесних ушкоджень, які викликали короткочасний розлад здоров`я; синців та саден в ділянці голови, крововиливу під кон`юктиву правого очного яблука, крововиливу під кон`юктиву лівого очного яблука, синця лівої вушної раковини, синця лівої за завушної ділянки, синця верхньої губи, крововиливу під нігтьову фалангу 1-го пальця лівої кисті, синців в ділянці обох рук, синців та саден в ділянці грудної клітки, синців та саден в ділянці обох ніг, які згідно вказаного вище висновку судово-медичної експертизи відносяться до легких тілесних ушкоджень, а потерпілому ОСОБА_7 спричинено тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми зі струсом головного мозку, яка згідно висновку судово-медичної експертизи №174/133-Д від 24.06.2020 відносяться до легких тілесних ушкоджень, які викликали короткочасний розлад здоров`я; синців та саден в ділянці голови, синця лівої вушної раковини, забою м`яких тканин з травматичним набряком та садном верхньої губи, забою м`яких тканин з травматичним набряком м`яких тканин нижньої губи, синців шиї, синців в ділянці грудної клітки, синців в ділянці правої руки, синців та саден в ділянці правої ноги, саден в ділянці лівої ноги, які згідно вказаного вище висновку судово-медичної експертизи відносяться до легких тілесних ушкоджень.

ОСОБА_6 підозрюється у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалися особливою зухвалістю, вчиненому групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Відомості по даному факту 13.04.2020 було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000100, з правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 296 КК України.

03.12.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, санкція статті якої передбачає максимальне покарання у виді позбавлення волі строком до чотирьох років.

Також слідча зазначає, що усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення злочину, пов`язаного з позбавленням волі, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на потерпілих свідків, оскільки підозрюваному відоме місце проживання останніх і ним можуть вживатися заходи з метою уникнення кримінальної відповідальності, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 може продовжити свою злочинну діяльність.

За таких обставин, слідча вважає, що є підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а також покладення ряду обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України.

В судовому засіданні слідча підтримала клопотання, вважає, що підозрюваний усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення злочину, пов`язане з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, намагатися негативно впливати на потерпілих та свідків. Підозрюваний може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення. На даний час запобігти цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.

Прокурор вважає клопотання слідчої підставним.

Захисник в судовому засіданні заперечив щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Вважає, що до ОСОБА_6 можливо застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

ОСОБА_6 погодився з думкою свого захисника.

Слідчий суддя, заслухавши учасників провадження, дослідивши додані до клопотання документи, прийшов до наступних висновків.

Витягом з кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000100 від 13.04.2020 підтверджено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, відповідальність за який передбачена ч.2 ст.296 КК України.

Матеріалами клопотання підтверджується причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, зокрема його причетність до вчинення кримінального правопорушення підтверджується протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

За змістом ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до вимог ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, ОСОБА_6 обгрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, санкцією якої передбачено можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 4 років, тому наявні ризики того, що усвідомлюючи невідворотність кримінального покарання він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема впливати на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні. Також, з врахуванним даних про особу підозрюваного, не виключається можливість вчинення ним нових злочинів.

Беручи також до уваги сукупність обставин, які згідно ст.178 КПК України враховуються під час обрання запобіжного заходу, зокрема вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, дані про особу підозрюваного, який не має місця праці, неодружений, без утриманців, тобто немає міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні підстави вважати, що існує ризик з його сторони переховуватися від органів досудового розслідування, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків, тому з метою належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, до ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, із покладенням на нього обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

В той же час обставини, які зазначені захисником підозрюваного, не можуть бути підставами для відмови в задоволенні даного клопотання, оскільки такі не виключають обґрунтованості підозри та наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, а запропонований запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та не буде достатнім для запобігання встановленим в судовому засіданні ризикам.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчої задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду на виклики; не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора та суду із населеного пункту, в якому він проживає; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених, згідно ухвали суду обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання даної ухвали покласти на Рожнятівське відділення поліції Калуського ВП ГУ НП в Івано-Франківській області.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Рожнятівського відділення Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали до 19 березня 2021 року.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1