У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва клопотання АТ «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Родовід Банк» ОСОБА_3 про часткове скасування арешту нерухомого майна АТ «Родовід Банк», накладеного ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2019 року у справі № 755/16066/19, -

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

представника ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Родовід Банк» ОСОБА_3 , який діє в інтересах АТ «Родовід Банк», звернувся до слідчої судді з клопотанням про часткове скасування арешту на майно, а саме: заборони розпоряджатися об`єктами нерухомості - квартирами за адресами: - АДРЕСА_1 , загальною площею 116,5м2; АДРЕСА_2 , загальною площею 87,1м2; АДРЕСА_3 , загальною площею 135,1м2; АДРЕСА_4 , загальною площею 72,5м2; АДРЕСА_5 , загальною площею 81,2м2; АДРЕСА_6 , загальною площею 117,50 м2, права власності на які зареєстровані за АТ «Родовід банк» (, 04136, м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3).

Вказане клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2019 року задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 про накладання арешту на вищезазначені об`єкти нерухомого майна з забороною відчуження та розпорядження, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007229 від 30 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України. Дія цієї ухвали перешкоджає власнику квартир АТ «РОДОВІД БАНК» розпоряджатися своїм майном, право на яке підтверджено судом касаційної інстанції, та порушує права Банка, передбачені Конституцією України. Враховуючи загальні засади кримінального провадження, представник вважає наявними підстави для часткового скасування арешту майна, а саме, скасування заборони розпорядження об`єктами нерухомого майна, оскільки у кримінальному провадженні відсутні дані, які б виправдовували подальше втручання держави у відповідне володіння Банку належним йому майном.

У судовому засіданні представник АТ «Родовід Банк» ОСОБА_5 повністю підтримав клопотання та просив його задовольнити.

У судовому засіданні прокурор просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки у цьому кримінальному провадженні продовжується досудове розслідування та відсутні підстави для часткового скасування арешту.

Вислухавши думку представника ОСОБА_5 , думку прокурора, дослідивши клопотання, додані до нього документи, якими уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Родовід Банк» ОСОБА_3 обґрунтовує своє клопотання (755/16066/19, 1-кс/755/3400/20), матеріали на підставі яких було накладено арешт (755/16066/19, 1-кс/755/7487/19), - слідча суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч.1 ст.174 КПК України до слідчого судді можуть звернутись - підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна та мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідності до вимог ч.2 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

07 жовтня 2019 року прокурор Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 звернувся до слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на об`єкти нерухомого майна із забороною відчуження та розпорядження у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0007229 від 30 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України.
За результатами розгляду цього клопотання 08 жовтня 2019 року ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва клопотання прокурора було задоволено та накладено арешт на об`єкти нерухомого майна з забороною відчуження та розпорядження, а саме квартири за адресами: АДРЕСА_4 , житловою площею 53,00 м2, загальною площею 72,50 м2, реєстраційний номер 382; - АДРЕСА_5 , житловою площею 60,10 м2, загальною площею 81,20 м2, реєстраційний номер 382; - АДРЕСА_1 , житловою площею 80,40 м2, загальною площею 116,50 м2, реєстраційний номер 382; - АДРЕСА_3 , житловою площею 99,40 м2, загальною площею 135,10 м2, реєстраційний номер 382; - АДРЕСА_2 , житловою площею 55,10 м2, загальною площею 87,10 м2, реєстраційний номер 382; - АДРЕСА_6 , житловою площею 77,70 м2, загальною площею 117,50 м2, реєстраційний номер 391. Права власності на квартири зареєстровані за ПАТ «Родовід Банк» у Державному реєстрі речових прав.

Підставами накладення арешту, у тому числі було те, що вищенаведені квартири визнані речовими доказами у цьому кримінальному провадженні, оскільки є предметом кримінального правопорушення; вже тривалий час між АТ «Родовід Банк», ОСОБА_6 та ОСОБА_7 триває спір про право власності щодо спірних квартир; відповідно до Інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 04 жовтня 2019 року, спірні квартири, зареєстровані на праві приватної власності за АТ «Родовід Банк», були набуті в результаті кримінального правопорушення та на них було спрямоване кримінальне правопорушення, і незастосування заходів стосовно даних квартир, могло призвести до втрати майна та (або) відчуження його на користь інших осіб, що перешкоджає кримінальному провадженню.
Ухвалою Колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року була залишена без задоволення апеляційна скарга Уповноваженої особи Фоду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «РОДОВІД БАНК», а ухвала слідчого судді залишена у силі.

Крім того, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10 грудня 2019 року було відмовлено Уповноваженій особі Фоду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «РОДОВІД БАНК» у скасуванні ухвали слідчої судді про накладання арешту.

У судовому засіданні заявником не було доведено та надано достатніх даних на підтвердження того, що на даний час у кримінальному провадженні відпала потреба у подальшому застосуванні запобіжного у виді арешту з забороною відчуження та розпорядження об`єктами нерухомого мана.

Щодо повідомлення представника у судовому засіданні про те, що всупереч ухвали суду про накладення арешту, ОСОБА_7 розпоряджається та користується вищенаведеними квартирами, то це не є підставою для часткового скасування арешту.
З відповідними заявами представник має право звернутися у порядку передбаченому кримінальним процесуальним законодавством.
На підставі викладеного та, керуючись вимогами ст.ст.170-175, 369-372, 309 КПК України, слідча суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання АТ «Родовід Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Родовід Банк» ОСОБА_3 про часткове скасування арешту нерухомого майна АТ «Родовід Банк», накладеного ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 08 жовтня 2019 року у справі № 755/16066/19.

Ухвала слідчого судді може бути оскарження до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1