Справа № 374/102/20
Провадження № 1-кс/368/225/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" грудня 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті в м. Кагарлик заяву прокурора ОСОБА_4 про відвід судді Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_5 у розгляді клопотання про арешт майна, -
встановив:
прокурор Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_6 звернувся до суду із заявою по відвід слідчому судді Кагарлицького районного суду ОСОБА_5 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 75 КК України, обґрунтовуючи заяву наступним.
У провадженні слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно ОСОБА_7 .
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 75 КПК України та враховуючи те, що ОСОБА_8 включений до складу групи прокурорів, тому наявні підстави для відводу слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_5 .
Прокурор Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_3 підтримав заяву прокурора про відвід слідчому судді Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_5 .
Суд, вислухавши думку прокурора щодо поданого відводу судді, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Статтею 75 КПК України встановлені обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 75 КПК України виключається участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача.
Відповідно до ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу.
Статтею 81 КПК України, передбачено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійсню судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку встановленому ч.3 ст. 35 цього Кодексу.
Відповідно до п. 1.1. Бангалорських принципів поведінки судді суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.
Згідно ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.
Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.
У пункті 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.
Такий же обов`язок на суддю покладено також ч.1 ст.80 КПК України.
Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 9 листопада 2006 року, справа «Білуха проти України», вказано, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. При вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини сумніватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція відповідного судді є важливою, але не вирішальною. Головним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. З огляду на це навіть зовнішні вияви можуть мати певне значення, або іншими словами, «правосуддя повинно не тільки здійснюватися, повинно бути також видно, що воно здійснюється». Важливим питанням є забезпечення у демократичному суспільстві довіри громадськості до суду.
Враховуючи наведене, суд вважає, що вище наведені обставини прокурором дають підстави для задоволення заяви про відвід, тому заява прокурора про відвід слідчому судді підлягає задоволенню.
На підставі наведеного та керуючись ст.. ст.. 75-76, 80-82, 369, 371, 372 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В :
Заяву прокурора Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про відвід судді Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_5 у розгляді клопотання про арешт майна задовольнити.
Передати до канцелярії Кагарлицького районного суду Київської області, для визначення судді у встановленому статтею 35 КПК України порядку, для розгляду клопотання про арешт майна.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кагарлицького районного суду
Київської області ОСОБА_1