КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

за участі прокурора ОСОБА_5

підозрюваної ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 19 червня 2020 року, у кримінальному провадженні

№ 0003849 від 18.06.2020 року,-

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_9 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, строком до 16 серпня 2020 року включно.

Відповідно до ухвали, розглядаючи клопотання органу досудового розслідування слідчий суддя, з врахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 190 КК України, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує останній за інкриміноване діяння, характер його вчинення, обставини, за яких відбувалась подія ймовірного злочину, дійшов висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, та постановити нову ухвалу якою застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту або заставу. В обґрунтування своїх вимог апелянт зазначає, що слідчим суддею не було проведено аналіз усіх ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, посилаючись при цьому на практику ЄСПЛ та не враховано положення ч. 3 ст. 183 КПК України, що передбачає обов`язкове визначення розміру застави при постановленні ухвали.

Апелянт додає, що слідчий суддя не в повній мірі врахував та оцінив дані, які характеризують особу підозрюваної, зокрема постійне місце проживання, відсутність негативних відомостей та характеристики, майновий стан, таким чином запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є занадто суворим для ОСОБА_6 . Захисник також вказує, щодо клопотання слідчого не додано жодного суттєвого доказу який би підтверджував пред`явлення обґрунтованої підозри, а в оскаржуваній ухвалі присутнє істотне порушення КПК України та норм європейського права, тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення захисника та підозрюваної, які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора, який вважав ухвалу слідчого судді районного суду законною, вивчивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги захисника, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів, СВ Деснянським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003849 від 18.06.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.

18 червня 2020 року ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та наступного дня останню було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження орган досудового розслідування звернувся до районного суду з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Розглядаючи клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчим суддею встановлено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Так, вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин», те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах міститься достатньо даних для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри, зокрема на причетність останньої до інкримінованого кримінального правопорушення вказують протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 , протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколи огляду місця подій та інші матеріали кримінального провадження у своїй сукупності. Отже, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Також слідчий суддя дослідив обставини наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваної та вказав, що є доведеними ризики того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування або суду. Таких висновків слідчий суддя дійшов з урахуванням конкретних обставин кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваної та тяжкості злочину, у вчиненні якого вона підозрюється.

З огляду на викладені обставини колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Врахувавши обставини вчинення кримінального правопорушення, прийнявши обґрунтоване рішення про необхідність застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не дотримався вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, якою встановлено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а не визначати такий альтернативний запобіжний захід він вправі, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, лише у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, або який спричинив загибель людини, або щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею. Жодна із вищенаведених обставин у даному кримінальному провадженні не встановлена, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме заволодіння чужим майном шляхом обману, вчинене за попередньою змовою групою осіб (шахрайство). У зв`язку з чим слідчий суддя зобов`язаний був визначити підозрюваній розмір застави, достатньої для забезпечення виконання останньої процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні злочину середньої тяжкості, має встановлюватися в межах від 1 до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави колегія суддів враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваної, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Тому колегія суддів вважає доцільним визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42 040 гривень. Такий розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання нею у разі внесення застави обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Доводи апелянта щодо відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки слідчий суддя прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому дослідив належним чином всі матеріали провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення. Отже, твердження в апеляційній скарзі про невмотивованість висновків суду щодо необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 є безпідставними, оскільки суперечать наявним у матеріалах кримінального провадження доказам, які містять фактичні дані на підтвердження наведених слідчим суддею в ухвалі обставин.

За наведеного, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_7 , в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 необхідно задовольнити частково, ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову ухвалу, якою задовольнити частково клопотання слідчого та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваної ОСОБА_6 , з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42 040 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 19 червня 2020 року задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 19 червня 2020 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_9 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, строком до 16 серпня 2020 року включно скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, строком до 16 серпня 2020 року включно задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 16 серпня 2020 року включно, з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42 040 гривень, з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Зазначена застава може бути внесена протягом строку дії ухвали суду, як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (м. Київ. вул. Солом`янська, 2-а, , номер рахунку за стандартом IBAN
UA1082186 , банк ГУ ДКС України в м. Києві, МФО банку: 820172).

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками у даному кримінальному провадженні;

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , що у випадку не виконання покладених на неї обов`язків, застава може бути звернена в дохід держави, а до підозрюваної може бути застосовано заставу у більшому розмірі, або інший більш суворий запобіжний захід.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/3503/2020 Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_13
Доповідач: ОСОБА_1