Справа № 459/3502/19
Провадження № 1-кс/459/992/2020
УХВАЛА

Іменем України

08 жовтня 2020 року Червоноградський міський суд Львівської області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді заяву захисника адвоката ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено 15.08.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000930 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,
в с т а н о в и в :
Адвокат ОСОБА_5 подав до суду заяву в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено 15.08.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000930 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,
Заяву мотивує тим, що 15 серпня 2019 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000930 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за заявою ОСОБА_8 про те, що 12 серпня 2019 року невідома особа в приміщенні розважального закладу в м. Червоноград спричинила тілесні ушкодження у виді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, субдоральної гематоми, дифузного набряку мозку, забою м`яких тканин ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в медичному закладі «Львівський військовий медичний центр західного регіону» внаслідок полігранної недостатності, малярії та гнійно-некротичного запалення головного мозку, закритої черепно-мозкової травми.
16 серпня 2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, 24 вересня 2019 року ОСОБА_4 було вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри по ч. 2 ст. 121 КК України . 27 листопада 2019 року прокурором затверджено обвинувальний акт і справа передана на розгляд Червоноградського міського суду Львівської області в складі судді ОСОБА_7 .
Вказує, що при розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 121 КК України головуючим в судовому засіданні було допущено порушення вимог ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», КПК України, що полягало в постановленні ухвал про обрання і продовження обвинуваченому міри запобіжного заходу з посиланнями на неіснуючі обставини (незданий паспорт громадянина України для виїзду за кордон, відлучення з місця проживання в лікарню, проживання за межами Львівської області).
Крім того, посилається на те, що головуючий у справі суддя ОСОБА_7 не забезпечив приєднання протоколів допиту підозрюваного, пославшись на неможливість примусити прокурора надати вказані документи.
Крім цього, суддею було відмовлено у додатковому допиті свідка ОСОБА_10 з переглядом відеозапису події в приміщенні клубу «Вілма», на яких зафіксовані конфлікти між потерпілим свідками та обвинуваченим .
Одночасно, під час вирішення питань про обрання міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою, продовження запобіжного заходу, адвокатом ОСОБА_5 заявлялось клопотання про зміну міри запобіжного заходу у виді домашнього арешту, однак, дане клопотання суддею було проігноровано і в постановах суду не мотивовано, чому більш м`яка міра запобіжного заходу у виді домашнього арешту не забезпечить досягнення цілей правосуддя .
Зазначає, що при дослідженні висновків судово-медичних експертиз і допиті по цих висновках експертів ОСОБА_11 та ОСОБА_12 суддя висловився, що суперечності експертиз при допиті експертів усунуті і висновок експерта ОСОБА_12 є належним та допустимим доказом, тобто, наперед, до рішення в нарадчій кімнаті, прийняв рішення по доказах і тим самим порушив вимоги ст.7 КПК України.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 повністю підтримав доводи клопотання про відвід, додатково пояснив, що станом на сьогоднішній день ухвали судді ОСОБА_7 про обрання/продовження запобіжних заходів частково переглянуті апеляційною інстанцією та залишені без змін за виключенням тих, які ще не переглянуті в апеляційному порядку. Додатково вказував, що поведінка судді ОСОБА_7 , на їх суб`єктивну думку, викликає сумніви у безсторонності, проте такий висновок сторони захисту обґрунтовується саме об`єктивними факторами, які мали місце в ході судового розгляду.
Крім цього, захисник зазначив, що ним здійснюється захист обвинуваченого ОСОБА_4 з часу початку досудового розслідування, у його розпорядженні є всі матеріали досудового розслідування, в тому числі копії і тих протоколів допиту підозрюваного, про приєднання яких прокурором було відмовлено суддею ОСОБА_7 .
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні повністю підтримала клопотання про відвід судді ОСОБА_7 з підстав, що викладені в такому та додатково вказала, що підставами, що викликають сумнів у безсторонності судді ОСОБА_7 є те, що суддя під час розгляду кримінального провадженні є прихильним до сторони обвинувачення, не бажає сприяти встановленню об`єктивної істини та неупередженому дослідженню обставин кримінального провадження, що полягає, зокрема в незадоволенні клопотання сторони захисту, яким просили зобов`язати прокурора надати протоколи допиту підозрюваного, допиту в якості свідка слідчого Мухи, який первинно здійснював досудове розслідування, та покладення в основу обставин, що приймались судом до уваги як ризики при обранні запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, які насправді не відповідали фактичним, а саме відлучення з місця проживання з поважних причин для лікування, нездача закордонного паспорта. Окрім того, на думку захисника ОСОБА_6 саме внаслідок дій судді ОСОБА_7 апеляційні скарги на ухвали про обрання/продовження запобіжного заходу не направляються до суду апеляційної інстанції вчасно з метою затягування строків. Крім цього, вважає, що упередженість судді при розгляді вказаного кримінального провадження полягає в тому, що незважаючи на розбіжності, які існують у висновках судово-медичної експертизи та, на її думку, не усунуті внаслідок допиту експертів, суддею буде відмовлено у призначенні комплексної судово-медичної експертизи, хоча таке клопотання ще не заявлялось стороною захисту. Одночасно, захисник ствердила, що їй відомо про дружні відносини судді ОСОБА_7 та прокурора ОСОБА_3 , що являється причиною прихильного ставлення судді до сторони обвинувачення.
Обвинувачений в судовому засіданні підтримав доводи клопотання, просив задоволити таке.
Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив, пояснив, що не перебуває в дружніх стосунках з суддею ОСОБА_7 , спілкування обмежується виключно процесуальним способом, ухвали про обрання чи продовження міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які переглядались в апеляційному порядку, залишені без змін, інші перебувають в процесі апеляційного перегляду апеляційним судом іншої області за ухвалою Верховного суду, тому затягування апеляційного розгляду викликано виключно діями самих захисників. Вважає, що суд правомірно відмовив в допиті в якості свідка слідчого Мухи, який первинно здійснював розслідування у кримінальному провадженні, оскільки його дії були необ`єктивними, внаслідок чого його було відсторонено від розслідування та накладено дисциплінарне стягнення. Щодо долучення протоколів допиту підозрюваного ОСОБА_4 , то сторона захисту володіє копіями таких протоколів та могла клопотати про їх долучення, а саме ухвалення судом про зобов`язання прокурора долучити такі протоколи свідчило б про упередженість суду. В даний час кримінальне провадження перебуває на стадії дослідження доказів судом, допитано потерпілих, свідків.
Потерпілі в судове засідання не з`явились, адвокат ОСОБА_13 подала письмове заперечення проти клопотання, в якому висловила позицію щодо безпідставності такого копотання та вказала, що незгода сторони з процесуальнми рішеннями судді не є підставою для відводу, а несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумніві в неупередженості з посиланням на рішення ЄСПЛ.
Заслухавши пояснення захисників, обвинуваченого, прокурора, суд приходить до наступного.
Відповідно до положень ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.
Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у Справі Гаусшильдта).
Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.
У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж Межнаріч проти Хорватії ЄСПЛ звернув увагу на те, що слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною .
Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.
Відмовляючи в задоволенні клопотання про відвід судді ОСОБА_7 , суд виходить з того, що кримінальне провадження здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності, тобто сторона обвинувачення та сторона захисту самостійно обстоюють свої правові позиції, права, свободи та законні інтереси засобами, що передбачені кримінально-процесуальним законодавством та мають рівні права на збирання, подання до суду речей, документів, інших доказів і є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбаченим КПК України. Втручання суду у дискреційні повноваження сторони обвинувачення щодо обсягу та переліку поданих доказів процесуальним законом не передбачено, а відтак посилання сторони захисту на відмову в задоволенні клопотання про зобов`язання прокурора надати протоколи допиту підозрюваного, не може бути свідченням упередженості судді, що не позбавляє сторону захисту реалізувати свої права шляхом подання таких документів.
Посилання сторони захисту на ту обставину, що при обранні та продовженні міри запобіжного заходу, суддею не взято до уваги доводи захисників про відсутність чи недоведеність ризиків, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки перегляд такої ухвали на предмет законності та обґрунтованості віднесено до повноважень суду апеляційної інстанції. Разом з тим, твердження про навмисне затягування суддею ОСОБА_7 з передачею справ до апеляційної інстанції для перегляду ухвал про обрання/продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не знайшло свого підтвердження в ході розгляду клопотання, оскільки жодних підтверджуючих документів не надано.
Разом з тим, посилання на ту обставину, що суддею ОСОБА_7 буде відмовлено у задоволенні клопотання про призначення комплексної судово-медичної експертизи з приводу розбіжностей, які існують у висновках судово-медичної експертизи та не усунуті внаслідок допиту експертів, є лише припущенням та не може служити обґрунтування твердження про упередженість судді.
При вирішенні заяви про відвід суд приходить до переконання, що заявником не наведено достатніх підстав вважати, що суддя ОСОБА_7 не є безстороннім, а зазначені у заяві мотиви фактично зводяться до незгоди із процесуальними діями судді та його рішенням і не вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.
А тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід судді.
Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя,
п о с т а н о в и в :
У задоволенні заяви ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000930, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.08.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складений 08.10.2020 року.

Суддя: ОСОБА_1