Справа № 464/4454/20
пр.№ 1-кп/464/234/21
У Х В А Л А

26 січня 2021 року Сихівський районний суд м.Львова в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001236 від 14.08.2020 р., про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

з участю сторін судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

у с т а н о в и в :

у провадженні Сихівського районного суду м.Львова знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

18.01.2021 р. до суду надійшло клопотання заступника начальника Сихівського відділу Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 просив задовольнити вказане клопотання та продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки дія даного запобіжного заходу закінчується 28.01.2021 р., судовий розгляд даного кримінального провадження не завершено, а ризики, які існували на час обрання та продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою не відпали.
Захисник ОСОБА_6 заперечив проти задоволення клопотання та зазначив, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, відсутні.
Обвинувачений ОСОБА_5 заперечив проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали судового провадження, суд приходить до такого висновку.
Згідно із ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Ухвалою Сихівського районного суду м.Львова від 02.10.2020 р. обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави. Ухвалою Львівського апеляційного суду від 30.11.2020 р. запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено до 28 січня 2021 року включно.
Згідно із ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
При вирішенні доцільності продовження запобіжного заходу, суд, відповідно до ст. 178 КПК України враховує особу обвинуваченого ОСОБА_5 , його вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), у вчиненні якого він обвинувачується та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які враховувались судом при обранні та продовженні обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зокрема, ОСОБА_5 , перебуваючи на волі може вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватись від суду, чинити тиск на свідків та потепілого у кримінальному провадженні, а відтак із врахуванням справжніх інтересів суспільства та конкретних обставин кримінального провадження, суд приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, а тому суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, аніж тримання під вартою.
Таким чином, ризики, що існували на час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, що виправдовує тримання ОСОБА_5 під вартою, відтак строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід продовжити на 60 днів.
Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З огляду на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, із застосуванням насильства, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, суд вважає за доцільне не визначати розмір застави.
Керуючись ст.ст. 183, 315, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:
клопотання прокурора задовольнити.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на шістдесят днів, а саме до 26 березня 2021 року включно, без визначення розміру застави.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому та направити начальнику державної установи «Львівська установа виконання покарань (№19)».

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Львівського апеляційного суду через Сихівський районний суд м.Львова протягом семи діб з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1