Справа № 585/1574/18
Номер провадження 1-кс/585/691/20
У Х В А Л А
05 жовтня 2020 року м.Ромни

Роменський міськрайонний суд Сумської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву обвинуваченої ОСОБА_3 та її захисника ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 585/1574/18,

ВСТАНОВИВ:

02 жовтня 2020 року до Роменського міськрайонного суду Сумської області надійшла заява обвинуваченої ОСОБА_3 та її захисника ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 585/1574/18.

Заява мотивована тим, що суддею було розглянуто клопотання сторони захисту та винесено ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про передачу даної справи до Вищого антикорупційного суду, оскільки злочин, який інкримінується ОСОБА_3 (ч.2 ст. 364 КК України) є підсудним саме цьому суду. З цього слідує, що суддя є упередженою та зацікавленою в розгляді даного кримінального провадження. Також головуюча суддя ОСОБА_5 починаючи з підготовчого засідання є упередженою та зацікавленою, оскільки порушуючи право на захист, розпочинаючи судові засідання в непризначений час, позбавляючи ОСОБА_3 участі в судовому засіданні кримінального провадження та намагаючись застосувати до неї заходи примусового стягнення, проводить розгляд даного кримінального провадження постійно в підготовчому засіданні, при цьому 04.09.2019 нею порушено вимоги п. 3, 4, ч .2 ст. 315 КПК України (без з`ясування питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді ухвалила: призначити судовий розгляд кримінального провадження, прийняти цивільні позови, розглядати справу одноособово, викликати у судове засідання свідків згідно реєстру, хоча ніхто не заявляв такого клопотання), що також свідчить про упередженість та зацікавленість судді, оскільки ст. 22 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності . В тому числі, в порушення норм п.4 ч.3 ст. 314 КПК України суд, не прийняв рішення про направлення обвинувального акту до відповідного суду для визначення підсудності, оскільки, як було зазначено в клопотанні про колегіальний розгляд даного кримінального провадження, воно підсудне Вищому антикорупційному суду України. Крім того, в підготовчому засіданні головуючий суддя, не переконавшись в наявності конкретно підтвердженої підозри, що обвинувачена вчинила злочин, в якому її обвинувачують, тобто не впевнившись у наявності дуже високого ступеню вірогідності стосовно питання вини, порушила один з основних принципів кримінального провадження право на захист, чим порушено принцип справедливого розгляду справи незалежним і безстороннім судом (п.1 ст. 6 Конвенції), а також порушено принципи об`єктивності, рівності та компетенції, які закріплені Бангалорськими принципами поведінки суддів, оскільки прокурор не заявляв клопотання про виклик та допит свідків, не заявляв конкретно їх прізвища, так як перелічені в реєстрі матеріалів досудового розслідування процесуальні дії, такі як допити свідків, не свідчать про те, що суд має їх допитати з власної ініціативи, а таке клопотання має бути заявлено прокурором. Побоювання обвинуваченої, що суд не є безстороннім, є об`єктивно виправданими та підтверджуються журналами судових засідань, що містяться в т.2, які всі є журналами «підготовчого судового засідання».

Обвинувачена, її захисник, та інші учасники на розгляд заяви про відвід не з`явились, про дату та час розгляду заяви повідомлені належним чином, заяв про відкладення розгляду не надали.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить наступного висновку.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, та з метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження мають право заявити відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтею 75 КПК, й, зокрема, відповідно до пункту 4 частини 1 цієї статті, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Зокрема в пункті 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 року зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (див., серед багатьох інших джерел, «Булут проти Австрії» (Bulut v. Avstria), рішення від 22.02.1996 року, Reports 1996-II, с. 356, п. 31, та "Томан проти Швейцарії" (Thomann v. Switzerland), рішення від 10.06.1996 року, Reports 1996-III, с. 825, п. 30). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09.11.2006 року зазначено, що «особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного».

Отже, при вирішенні питання про відвід судді або складу суду необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Щодо посилання сторін кримінального провадження, які заявили головуючому судді ОСОБА_5 відвід з підстав відмови їм в задоволенні клопотання про передачу даного кримінального провадження за підсудністю до Вищого антикорупційного суду України, то це питання у даному кримінальному провадженні вирішувалось не тільки головуючим суддею ОСОБА_5 , а й Верховним Судом колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду 21.07.2020 і в задоволенні клопотання відмовлено з тих підстав, що з клопотання та доданих матеріалів вбачається, що відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення відносно ОСОБА_3 за вчинення злочинів, які їй тепер інкримінуються, внесено до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» та досудове розслідування у даному кримінальному провадженні не здійснювалось Національним антикорупційним бюро України, а тому кримінальне провадження щодо ОСОБА_3 не може бути направлено на розгляд до Вищого антикорупційного суду (а.с. 121-124 т.3).

Крім того, незгода з прийнятим процесуальним рішенням по справі, не є підставою для відводу судді, який його прийняв.

Отже, доводи захисника ОСОБА_4 та обвинуваченої ОСОБА_3 в цій частині є необґрунтованими і не можуть бути підставою для відводу головуючого судді.

Також не заслуговують на увагу і не можуть бути підставою для відводу й інші підстави, на які посилаються сторона захисту та обвинувачена, оскільки питання щодо відповідності нормам процесуального та матеріального права дій головуючого судді під час судового розгляду кримінального провадження в суді першої інстанції перевіряється в апеляційному порядку, а не при розгляді заяви про відвід.

Інших обґрунтованих та визначених законом підстав та переконливих доводів щодо підтвердження конкретних обставин, які б викликали сумнів у неупередженості головуючого судді, не наведено.

Керуючись статтями 75-81, 372, 376 КПК, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 та обвинуваченої ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Роменського міськрайонного суду Сумської області від розгляду кримінального провадження №585/1574/18 .

Ухвала окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_1