Справа № 209/2484/18
Провадження № 1-кп/209/64/20
У Х В А Л А

23 листопада 2020 року Дніпровський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області
у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 .
за участю прокурора ОСОБА_3
потерпілої ОСОБА_4
представника потерпілої (адвоката) ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника обвинуваченого (адвоката) ОСОБА_7
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду Кам`янське Дніпропетровської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
Захисник обвинуваченого Майбороди- адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні надав письмове клопотання про проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи, в обґрунтування якої зазначив, що відповіднодо обвинувального акту від 21.07.2018 року відносно ОСОБА_6 , наявного в матеріалах справи, вказується, що нібито він під час виконання масажних процедур дитині потерпілої ОСОБА_4 «…необережно спричинив немовляті ОСОБА_8 , 2017 р.н., тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому обох кінцівок лівої гомілки у нижній третині зі зміщенням уламків спереду назад та ззовні в середину».

В якості єдиного доказу завдання цього тілесного ушкодження стороною обвинувачення надається висновок комісійної судово-медичної експертизи № 109 від 19.06.2018 р., відповідно до якого за своїм характером дане тілесне ушкодження відноситься до ушкодження середньої тяжкості.
Крім того, посилаючись на вказаний висновок, сторона обвинувачення вважає доведеним причинний зв`язок між діянням ОСОБА_6 та наслідками, відповідно до якого: «…встановлений перелом міг виникнути в термін з 16.01.2018 по 19.01.2018, … внаслідок травматичної дії з відносно обмеженою контактуючою поверхнею травмуючого предмету, в напрямі ззовні в середину та декілька спереду назад».
Уважно ознайомившись із висновком комісійної судово-медичної експертизи № 109 від 19.06.2018 р. та з іншими матеріалами справи, сторона захисту, з метою встановлення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, завданих потерпілому ОСОБА_8 , вважає за необхідне просити суд призначити у справі повторну комісійну судово-медичну експертизу, оскільки вважає висновок експертів № 109 суперечливим, упередженим, не досить ясним та повним з приводу характеру тілесного ушкодження обох кісток лівої гомілки, локалізації, механізму та давності їх утворення, а також можливості заподіяння такого ушкодження саме внаслідок массажних процедур.
Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.
Сторона захисту наполягає на проведенні повторної комісійної судово-медичної еспертизи по справі, враховуючи наступне.
1. У матеріалах справи наявні два висновки судово-медичної експертизи, а саме висновок судово-медичної експертизи № 491-Е від 16.05.2018 та висновок комісійної судово-медичної експертизи №109 від 19.06.2018, які суперечать один одному.
2. Висновки комісійної СМЕ щодо давності завданих тілесних ушкоджень є суперечливими та не відповідають обставинам справи.
3. Висновки комісійної СМЕ щодо механізму завдання тілесних ушкоджень не відповідають обставинам справи та є необґрунтованими. Маніпуляції зі стопою, на які вказує Потерпіла, фізично та біологічно не можуть привести до перелому кісток голені на рівні н/3.
Допитаний у судовому засіданні експерт ОСОБА_9 не усунув зазначені протиріччя.
Встановлений експертами напрям травмуючої сили (ззовні в середину) не підпадає під описання рухів масажиста (із середини на зовні), а тому висновки експертів у цій частині є лише припущеннями, нічим не обґрунтованими. Допит експерта у судовому засіданні не спростував цього протиріччя.
При цьому експерт ОСОБА_9 погоджувався, що травмуючи сила мала б бути значною для такої травми (що не типово для масажу), але на питання про можливе моделювання рухів ОСОБА_6 із нанесенням саме цієї конкретної травми, яка була діагностовано у Потерпілого, від відповіді відмовився, зазначивши, що експерт лише має справу із фактами, що вже трапились, травма може відповідати тим рухам масажиста, які зазначає Потерпіла, а як насправді це трапилось, ніхто знати не може, оскільки не був присутній при цьому.
Таке формулювання відповіді не є переконливим та створює ще більше сумнівів у об`єктивності експертів.
Експертами не пояснюється, чому виключена можливість отримання Потерпілим тілесного ушкодження в наслідок переодягання (перепилинання), падіння з висоти, підтвертання стопи дитини та іншого впливу травмуючої сили, що непов`язаний із масажем.
Тим більше, що обставина того, що за період вказаного часу, тобто до виявлення травми, Потерпіла не роняла дитину, сама дитина не падала, ні об які предмети вдаритись не могла, самостійно ні Потерпіла, ні її родичі не робили дитині масажних процедур встановлена виключно зі слів самої Потерпілої, та жодними доказами не підтверджена.
Вважають, що експертами для повноти та об`єктивності висновку мало б бути зазначено, яким ще чином Потерпілому могла бути заподіяна вказана травма та чим це може пояснюватись.
Коли Потерпіла вказувала на механіку рухів масажиста при проведенні массажу, ні спеціаліст дитячий травматолог, ні сам Підозрюваний не були присутні при проведені слідчого експерименту, а тому не змогли компетентно оцінити точність цих рухів, їх коректність та відповідність загальноприйнятій методиці проведення масажу дітям із косолапістю.
Підозрюваний ОСОБА_6 під час допиту надав інші покази, ніж ті, які були надані ОСОБА_4 , зокрема щодо механіки рухів при проведенні ним масажних процедур (основа яких розігріваючі, погладжуючі, розтираючі поверхню гомілкового суглобу рухи).
При проведенні комісійної СМЕ слідчий не поставив ряд питань, на яких наполягає сторона захисту, що є суттєвим порушенням права на захист ОСОБА_6 .
Приймаючи до уваги вищевикладене, з метою усунення суперечностей та проведення повного та об`єктивного розгляду справи, сторона захисту вважає за необхідне просити Суд призначити повторну комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам іншої експертної установи, а саме експертам Головного бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України, що розташована за адресою м.Київ, вул. Оранжерейна 9.
Прокурор, враховуючи складність кримінального правопорушення, вважає за доцільне призначити додаткову повторну комісійну судово-медичну експертизи, але при цьому просить не визнавати таким, що заслуговую на увагу посилання захисника на неспроможність показань потерпілої, які вона надавала при проведення судово-медичної експертизи та вважає некоректним питання № 9 .
Потерпіла ОСОБА_4 та її представник- адвокат ОСОБА_5 заперечують проти задоволення клопотання сторони захисту, оскільки всі питання щодо механізму, строків нанесення обвинуваченим тілесних ушкодлжень дитині потерпілої вирішені під час проведення комісійної судово-медичної експертизи.

Вислухавши учасників процесу, суд приходить до наступного.
У ході судового розгляду кримінального провадження були досліджені судово-медичні експертизи, комісійна судово-медична експертиза, проведені під час досудового слідства , допитаний експерт.
Згідно з ч.2 ст.22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч.6 ст.22 КПК України).
За приписом ч.1 ст.332 КПК України (в редакції Закону України від 04.10.2019 р. N 187-IX), під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Частиною 2 цієї статті передбачено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:
1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;
2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України (в редакції Закону України від 04.10.2019 р. N 187-IX) експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створивши необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, не даючи на даній стадії процесу оцінки перевіреним під час судового розгляду доказам, вважає клопотання захисника підлягаючим частковому задоволенню, з урахуванням позиції прокурора.
Згідно з підпунктом 1.2.10. пункту 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (далі Інструкція) (затвердженої Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.01.1998 року (у редакції Наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5)… додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд вважає за доцільне призначити у кримінальному провадженні повторну комісійну судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставити питання, пов`язані з комісійним висновком експертів № 85 від 27 червня 16 липня 2014 року та запропоновані захисником та представником потерпілого, а також вважає за необхідне доручити її проведення експертам Державної спеціалізованої установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України».
З огляду на те, що у розпорядження експертів направляються матеріали кримінального провадження, до отримання висновку експертизи продовження судового розгляду неможливе.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.242, 332, 363, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 - задовольнити частково.
Призначити по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_6 за ст.128 КК України повторну додаткову комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Головного бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України, що розташована за адресою: 04112, м.Київ, вул. Оранжерейна, 9.
На вирішення експертів поставити питання:
1. Які тілесні ушкодження виявлені на тілі ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , їх локалізація та характер?
2. Яка ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, виявлених у ОСОБА_8 .?
3. Яка давність тілесних ушкоджень, виявлених у ОСОБА_8 .?
4. Який механізм утворення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .?
5. Чи могли тілесні ушкодження у ОСОБА_8 виникнути від фізичного впливу руками ОСОБА_6 під час виконання ним масажних процедур, як на це вказує ОСОБА_4 у протоколі допиту від 20.04.2018, протоколі слідчого експерименту від 04.06.2018?
6. Чи міг ОСОБА_8 отримати перелом обох кісток голені нижньої треті (н/3 голені), при маніпуляціях масажиста зі стопою, за механізмом рухів масажиста, на які вказує ОСОБА_4 .?
7. Завдані тілесні ушкодження виникли внаслідок одиничної (одномоментної) дії чи виникли внаслідок тривалого, систематичного впливу травмуючого предмету? Що саме слід розуміти під травмуючим предметом у даному випадку? Чи міг травмуючий предмет бути чимось іншим, ніж руки масажиста ОСОБА_6 .?
8. Якої сили був вплив травмуючого предмету та чи є такого роду зусилля природніми для масажу?
9. Чи міг потерпілий отримати вказані тілесні ушкодження внаслідок переодягання (перепилинання), падіння з висоти, підтвертання стопи дитини та іншого впливу, що не пов`язане із масажем, механізм якого вказує ОСОБА_4 .? Якщо так або ні, то чим це пояснюється?
10. Чи можливо встановити механізм виникнення тілесних ушкоджень у дитини, враховуючи відсутність первинного рентгологічного, УЗД та інших досліджень нижніх кінцівок, здійсненого до початку масажних процедур, та враховуючи той факт, що дитина має вроджену аномалію кісток голені? Чи може відсутність такого дослідження вплинути на повноту висновків судово-медичної експертизи?
11. Чи можливо встановити давність перелому за кістною мозоллю, враховуючи відсутність фіксації (гіпсова лонгета/ортез) костних фрагментів у Потерпілого?
12. Чи було передбачено проведення масажу, ЛФК за діючими протоколами лікування потерпілому ОСОБА_8 , враховуючи його вік, специфічні особливості організму дитини та діагноз: «вроджена двосторонняя клишоногість»? Якщо так або ні, то чим це обумовлюється?
Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.
Копію ухвали, матеріали судового проваджень для організації проведення експертизи направити керівнику Головного бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України».
У судовому провадженні оголосити перерву на час проведення експертизи та надходження до суду висновку експертів.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текс ухвали складений та оголошений учасникам 27 листопада 2020 року .

Суддя ОСОБА_1