Справа № 175/1775/20
Провадження № 1-кп/175/119/20
УХВАЛА

Іменем України

30 листопада 2020 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000453 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Олександрівка Дніпровського району Дніпропетровської області, громадянина України,

у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,
ВСТАНОВИВ:

26 травня 2020 року до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000453 від 05.04.2020 року відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

26 травня 2020 року ухвалою судді обвинувальний акт призначений у підготовче засідання.

Ухвалою від 01 червня 2020 року обвинувальний акт призначено до судового розгляду та ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання.

При оголошенні перерви прокурор заявив письмове клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які продовжують існувати.

Захисник просила ОСОБА_6 замінити запобіжний захід на домашній арешт, зазначивши, що даний запобіжний захід зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку, крім того відпав ризик, що обвинувачений може впливати на свідків, оскільки свідки вже допитані.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Потерпіла покладалася на розсуд суду.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд встановив наступне.
Згідно з ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Частиною 3 цієї статті передбачено, що незалежно від наявності клопотань до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність… ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

За приписом ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини наголошує, що при вирішенні питання обрання запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину та особи… обвинуваченого.

Судом встановлено, що під час судового провадження через встановлення ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4 ст. 177 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_6 було продовжено строк тримання під вартою, останній раз до 03.12.2020 року.

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справі «Хайредінов проти України»).

Виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що розгляд справи з об`єктивних причин не може бути розпочатий та закінчений до спливу цього строку, а також дані про особу ОСОБА_6 , суд вважає реальною наявність існування ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: може переховуватися від органів суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, які є його родичами, вчинити інше кримінальне правопорушення, що були підставою для обрання запобіжного заходу, які до цього часу не відпали і не зменшилися та на день проведення судового засідання не дозволяють застосувати альтернативні види запобіжних заходів, а тому суд вважає необхідним продовжити його дію на час судового розгляду на 60 днів.
У зв`язку з викладеним клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Запобіжний захід, застосований обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою продовжити на час судового розгляду кримінального провадження строком на 60 днів до 28 січня 2021 року.
Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвалу може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1