Справа № 462/5328/20
провадження 1-кс/462/1501/20
У Х В А Л А

04 вересня 2020 року слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання слідчого Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене зі першим заступником керівника Львівської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001592, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дрогобич Львівської області, українця, громадянина України, з освітою 9 класів, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований на АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України не судимого,

встановив:

04.09.2020 року слідчий Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням із першим заступником керівника Львівської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в її провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного 02.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001592, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, підозрюваним у якому є ОСОБА_6 . Підозра обґрунтована зібраними слідством доказами. Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, підозрюваний не має постійного місця проживання, не працює, не одружений, що свідчить про відсутність у нього будь-яких соціально-стримуючих факторів, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як втік з місця вчинення особливо тяжкого злочину, щоб уникнути кримінальної відповідальності, а також може незаконно впливати на неповнолітніх свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам, просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, покликаючись на мотиви такого, яке просять задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили, зазначивши, що доводи сторони обвинувачення на підтвердження обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою є безпідставними, підозра є необґрунтованою, а зазначені у клопотанні ризики вказані лише формально, без належного обґрунтування, просять застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, сторона захисту отримала у строк, передбачений ч.2 ст.184 КПК України.

Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0001592, 02.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч.1 ст.115 КК України.

03.09.2020 року ОСОБА_6 затримано на підставі ст.208 КПК України і в той же день йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за обставин того, що він 02.09.2020 року близько 15.00 год., знаходячись на земельній ділянці, що обабіч ґрунтової стежки, яка сполучає проїзні частини вулиць Чижевського та Чечета у м.Львові, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння після спільного вживання алкогольних напоїв із потерпілою ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклого конфлікту, керуючись раптовим прямим умислом на вбивство останньої, тобто умисне протиправне заподіяння смерті, невстановленим предметом вчинив напад на останню з удавленням з метою вбивства чи нанесення ушкоджень, що призвело до странгуляційної асфіксії та смерті потерпілої, про що 03.09.2020 КЗ ЛОР «Львівське обласне бюро судовомедичної експертизи» видано лікарське свідоцтво про смерть №901/20.

Відповідно до ст.ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є наявність в матеріалах досудового розслідування достатніх об`єктивних доказів, тобто обґрунтованість підозри підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зокрем а, протоколом огляду місця події від 02.09.2020 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_8 від 02.09.2020 року, ОСОБА_9 від 02.09.2020 року, неповнолітніх свідків ОСОБА_10 від 03.09.2020 року, ОСОБА_11 від 03.09.2020 року, постановами про визнання речовим доказом від 03.09.2020 року, лікарським свідоцтвом про смерть №901/20 від 03.09.2020 року.

Будучи допитаним, підозрюваний ОСОБА_6 на підставі ст.63 Конституції України від дачі будь-який показань відмовився, проте під час розгляду клопотання підтвердив свою причетність до спричинення смерті потерпілої ОСОБА_7 .

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

За наведеного, доводи сторони захисту в цій частині є необґрунтованими та спростовуються вищевказаними доказами, сукупність яких є достатньою на даній стадії для висновку про обґрунтованість підозри, що, з огляду на вимоги ч.2 ст.177 КПК України, є підставою для застосування запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, слідчий суддя враховує специфіку злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце скоєння такого та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, який вважається несудимим в силу ст.89 КК України, проте раніше притягувався до кримінальної відповідальності, а у 2000 році Дрогобицьким районним судом Львівської області був направлений на примусове лікування у психіатричну лікарню у зв`язку із вчиненням суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ст.94 КК України.

Крім цього встановлено, що ОСОБА_6 не має постійного місця проживання, зареєстрований в Центрі обліку та нічного перебування бездомних осіб, де фактично не перебуває, так як мешкає у непризначених та непристосованих для проживання місцях, постійно їх змінюючи, неодружений, не має сім`ї чи близьких родичів, офіційно не працевлаштований та відповідно не має постійного законного джерела доходів, що свідчить про відсутність у нього соціально-стримуючих факторів.

Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.

Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, тому для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто з дня фактичного затримання 03.09.2020 року по 01.11.2020 року включно, слідчий суддя вважає за можливе, на підставі ч.4 ст.183 КПК України, не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчинені злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні №0001592 ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали по 01.11.2020 року включно.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1