Справа № 761/3532/21
Провадження № 1-кс/761/3029/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, працюючого у КП «ШЕУ Оболонського району м. Києва» на посаді заступника головного механіка, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.289, ч.2 ст.342 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000376 від 29.01.2021 року,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.289, ч.2 ст.342 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000376 від 29.01.2021 року.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000376 від 29.01.2021 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.289, ч.2 ст.342 КК України.

29.01.2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

29.01.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.289, ч.2 ст.342 КК України.

Наявність ризиків, передбачених у ст.177 КПК України обґрунтовується характером вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними доказами в ході розслідування кримінального провадження.

Зокрема, у клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Також, клопотання обґрунтоване тим, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється тим, що жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, у зв`язку із чим слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити. При цьому зазначив, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, враховуючи дані про особу підозрюваного, який раніше судимий за вчинення аналогічного кримінального правопорушення, також на даний час притягується до кримінальної відповідальності за аналогічні злочини, що свідчить про ризик продовження протиправної діяльності. Крім того, просив врахувати, що в іншому кримінальному провадженні до ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у вигляді застави, при цьому він продовжує протиправну діяльність, що також свідчить про неможливість застосування іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою. Також просив визначити розмір застави співмірної із розміром шкоди.

Захисник заперечувала з приводу клопотання, вважає що підозра необґрунтована та органом досудового слідства умисно невірно визначено розмір шкоди, що впливає на кваліфікацію кримінальних правопорушень, та відповідно на запобіжний захід, який може бути застосований. Також зазначила, що ризики можливої неправомірної поведінки підозрюваного прокурором не доведені та ґрунтуються на припущеннях, оскільки останній в іншому кримінальному провадженні перебуває під заставою та виконує покладені на нього обов`язки. Також вказала, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, сім`ю, неповнолітніх дітей, офіційно працює, позитивні характеристики, в зв`язку з чим підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає. Просила застосувати домашній арешт з електронним засобом контролю.

Підозрюваний заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підтримав доводи захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, додатково долучені документи, дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що СВ ВП № 1 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000376 від 29.01.2021 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.289, ч.2 ст.342 КК України.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, зокрема: протоколом огляду місця події; протоколом допиту свідків; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні підозрою ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.289, ч.2 ст.342 КК України.

Відповідно до ст.199 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Наведені обставини у клопотанні слідчого дають підстави вважати про наявність ризиків, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Вирішуючи питання щодо застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 , а також обставини у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують особу підозрюваного, який на даний час притягується та раніше притягувався до кримінальної відповідальності за аналогічний злочин. Вказані обставини свідчать про можливість невиконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зазначені ризики є суттєвими, і як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_5 будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючина існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.

В той же час, прокурором в судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наявність у підозрюваного сім`ї, місця проживання, роботи, свідчить про наявність міцних соціальних зав`язків, проте, з урахуванням наведених вище факторів не зменшує існування ризиків.

Даних щодо неможливості за станом здоров`я застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчому судді не надано.

Доводи сторони захисту щодо неправильності кваліфікації кримінальних правопорушень підлягають перевірці в ході досудового розслідування у передбачений кримінально-процесуальним законодавством спосіб.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, у зв`язку із чим, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 необхідно визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками, даними щодо завдання майнової шкоди та даними про особу підозрюваного у 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, адже такий розмір застави, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, на думку суду, буде гарантією виконанням підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 29 березня 2021 року включно.

Визначити заставу в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 135 000 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: отримувач: ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UA 1012089, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 30.01.2021 року по справі 761/3532/21, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Документ, що підтверджує внесення застави, надається суду, а також адміністрації СІЗО.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

1. не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

2. повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

3. прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

4. здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5. носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді обов`язків - 60 днів з моменту внесення підозрюваним застави у розмірі, визначеному судом.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним, захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя