Провадження №1-кс/760/6382/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна
у кримінальному провадженні №0000870 від 29.03.2016,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000870 від 29.03.2016.
Клопотання обґрунтовується тим, що Національним антикорупційним бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000870 від 29.03.2016, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою Генеральної прокуратури України, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191, ч.2 ст. 364. ч.1, ч.2 ст. 366, ч.2 ст. 210, ч.1 ст. 205 КК України.

Як зазначається у клопотанні, в ході досудового розслідування ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14.08.2017 було накладено арешт на майно підозрюваного в кримінальному провадженні №0000870 ОСОБА_5 , в тому числі і на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, у клопотанні зазначається, що вищевказане майно з 2011 року на праві власності належить ОСОБА_4 , що, зокрема, підтверджується нотаріально посвідченими договорами купівлі-продажу житлового будинку, земельної ділянки, відповідно до яких ОСОБА_5 передав у власність ОСОБА_4 майно, тому воно набуте на законних підставах у передбачений законом спосіб, а ОСОБА_4 є добросовісним набувачем. Так, зміна права власності на вказаний будинок підтверджується витягами з Державного реєстру правочинів від 28.12.2011, рішенням Харківського районного суду Харківської області від 28.07.2020.

У клопотанні зазначається, що арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва, підлягає скасуванню у зв`язку з його необґрунтованістю, оскільки накладаючи арешт на майно, слідчим суддею, всупереч вимогам п.1 ч.2 ст. 173 КПК України, не враховані підстави для арешту майна та допущено невідповідність висновків фактичним обставинам кримінального провадження.

Враховуючи викладене, ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити.
До слідчого судді надійшли лист №06-18565-16 прокурора шостого відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_6 та письмові заперечення старшого детектива Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , з яких вбачається, що 11.06.2019 Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою у кримінальному провадженні №0000870 обвинувальний акт скеровано до Дарницького районного суду м. Києва. Також зазначається, що ухвалою Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 06.11.2019 постановлено кримінальне провадження передати на розгляд до Вищого антикорупційного суду. У письмових запереченнях детектив також вказав, що під час здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні слідчими суддями неодноразово здійснювався розгляд аналогічних клопотань про скасування арешту майна, поданих в інтересах ОСОБА_4 , та виносились ухвали про відмову в їх задоволенні.

Враховуючи вищенаведене, та те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000870 від 29.03.2016 закінчено, кримінальне провадження із обвинувальним актом передано на розгляд до суду, детектив та прокурор просили відмовити у задоволенні клопотання.
Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва від 14.08.2017 було накладено арешт на майно підозрюваного в кримінальному провадженні №0000870 ОСОБА_5 , зокрема на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

У поданому клопотанні ОСОБА_4 просить скасувати вищевказаний арешт у зв`язку з його необґрунтованістю.
Водночас слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000870 від 29.03.2016 завершено та до Вищого антикорупційного суду з Дарницького районного суду м. Києва відповідно до ухвали Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 06.11.2019 направлено обвинувальний акт з додатками, у тому числі за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.5 ст. 191, ч.1 ст. 355 КК України, та матеріали кримінального провадження за №0000870.
Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Згідно з ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Виходячи з викладеного, повноваження слідчого судді у кримінальному провадженні визначені лише кримінальним процесуальним законодавством України і, з урахуванням принципу верховенства права та відповідної практики Європейського суду з прав людини, не підлягають розширеному тлумаченню.
Разом з тим, чинним кримінальним процесуальним законодавством України не визначено повноваження слідчого судді або яке рішення має прийняти слідчий суддя у випадку встановлення під час розгляду клопотання про арешт майна відсутності повноваження розглядати це клопотання.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Отже, цією нормою передбачено застосування аналогії за наявності правових прогалин або колізій у кримінальному процесуальному законодавстві України.
Згідно з ч.2 ст.305 КПК України передбачено, що слідчий чи прокурор можуть самостійно скасувати рішення, передбачені пунктами 1, 2, 5 і 6 частини першої статті 303 цього Кодексу, припинити дію чи бездіяльність, які оскаржуються, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Прокурор може самостійно скасувати рішення, що передбачене пунктами 3 та 10 частини першої статті 303 цього Кодексу і оскаржується в порядку, передбаченому частиною шостою статті 284 цього Кодексу, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Слідчий суддя також враховує відповідну судову практику, зокрема ухвалу Київського апеляційного суду м.Києва, справа №760/13785/17, провадження №11-сс/824/756/2018, згідно з якою прийняття слідчим суддею рішення про відмову у задоволенні скарги може мати місце за умови розгляду скарги по суті та необґрунтованості доводів, викладених у ній.
За таких обставин, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000870 від 29.03.2016 закінчено, обвинувальний акт передано до суду, слідчий суддя дійшов висновку, що провадження за клопотанням ОСОБА_4 , підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у слідчого судді повноважень розглядати це клопотання.
На підставі викладеного та керуючись стст. 7, 9, 172, 174, 305 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Провадження за клопотанням ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні 0000870 від 29.03.2016 - закрити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1