Справа № 438/1416/20
Провадження № 1-кс/438/283/2020
УХВАЛА
29 жовтня 2020 року м.Борислав

Слідчий суддя Бориславського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з начальником Бориславського відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 жовтня 2020 року за № 0000340 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в :

28 жовтня 2020 року слідчий СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , як сторона кримінального провадження, звернулася з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді Бориславського міського суду про накладення арешту на майно, яке визнано речовим доказом та вилучено в ході огляду місця події на території Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яке на праві власності належить ОСОБА_7 , а саме: чотири металеві прути - арматуру, довжиною 6 м 40 см кожна, діаметром 12 мм з позбавленням права користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000340 встановлено, що 27.10.2020 до Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області надійшла заява ОСОБА_7 про те, що в період з 20.10.2020 по 27.10.2020 невстановлені особи шляхом вільного доступу, таємно викрали з подвір`я буд. АДРЕСА_1 22 штуки металевих прутів - арматури, чим спричинили потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду. 27 жовтня 2020 року в ході огляду місця події на території Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Л/о ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в присутності понятих, добровільно видали працівникам поліції 4 металеві прути - арматури довжиною 6 м 40 см кожна, діаметром 12 мм, пояснивши, що дану арматуру їх попросив здати до металоприйомного пункту чоловік на ім`я ОСОБА_8 , який проживає в АДРЕСА_1 . Кому належать дані металеві прути - арматура вони не знають.

Також слідчий послався на покази потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив, що 27.10.2020 він виявив, що з подвір?я біля будинку на АДРЕСА_1 , що належить йому на праві власності, було викрадено металеві прути - арматуру довжиною приблизно 6 м кожна, діаметром 12 мм. Цього ж дня дізнався, що арматуру, яку було викраденого з подвір`я його будинку, здано на металоприйомний пункт на вул. Дрогобицькій у м. Бориславі ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Після цього близько 16:30 год він, повертаючись назад до свого будинку, помітив, що вул. Дрогобицькою в напрямку центру м. Борислава йдуть ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які несуть металеві прути, які можливо є його. Про це він повідомив начальника СРПП №4 Бориславського ВП ДВП ГУНП у Л/о ОСОБА_13 , який перебував на добовому чергуванні. У подальшому під час з`ясування всіх обставин у металевих прутах, які несли вищевказані ним особи, він впізнав свої.

28.10.2020 року слідчим винесено постанову про визнання вилучених 4 металевих прутів арматури речовими доказами в кримінальному провадженні.

З метою унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

Також слідчий послався на положення ст.98, ч.1, ч.2 ст. 167, ч.2 ст.168, ч.1, ч.2, ч.3 ст.170 КПК України та зазначив, що вищевказані речі є об?єктом вчиненого кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому підпадає під ознаки речей, визначених у ст.98 КПК України. Зволікання з накладенням арешту перешкодить проведенню всебічного та повного досудового розслідування в кримінальному провадженні.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, просять розглянути клопотання без їхньої участі, клопотання підтримують у повному обсязі, про що зазначено в клопотанні.

Особа, у власності якої перебуває майно, - ОСОБА_7 у судове засідання не прибув, подав до суду заяву, в якій просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі, проти накладення арешту на його майно не заперечує.

З урахуванням ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання у відсутності учасників кримінального провадження. Відповідно до ст. 107 КПК України фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування не здійснювалась.

Оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно з ст.16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Відповідно до змісту ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Слідчим відділом Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000340 від 28 жовтня 2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Досудове розслідування проводиться, зокрема, за фактом таємного викрадення невстановленими особами в період з 20.10.2020 по 27.10.2020 з подвір`я буд. АДРЕСА_1 22 штук металевих прутів - арматури, чим спричинено потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду.

27 жовтня 2020 року під час проведення слідчим огляду місця події, на території Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в присутності понятих, добровільно видали працівникам поліції 4 металеві прути - арматури довжиною 6 м 40 см кожна, діаметром 12 мм, пояснивши, що дану арматуру їх попросив здати до металоприйомного пункту чоловік на ім`я ОСОБА_8 , який проживає в м. Бориславі на вул. Дрогобицькій. Вказане стверджується копією протоколу огляду місця події від 27 жовтня 2020 року, копією заяв ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 27.10.2020.

Постановою слідчого ОСОБА_3 від 28.10.2020 вищезазначені металеві прути арматуру в кількості 4 штук, довжиною 6 м 40 см кожна, діаметром 12 мм, на які слідчий просить накласти арешт, було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та до вирішення питання по суті передано на зберігання до камери збереження речових доказів Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Наведене свідчить про те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є тимчасово вилученим майном, може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вказане клопотання подане слідчим до суду в строк, встановлений ч.5 ст.171 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що заявлене клопотання про арешт майна є підставним, оскільки в органу досудового слідства є достатні підстави вважати, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, власником якого є ОСОБА_7 , відповідає критеріям ст. 98 КПК України - є речовим доказом, предметом кримінального правопорушення, що зберегло на собі його сліди, крім того, може містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою попередження негативних наслідків, зокрема, з метою забезпечення збереження речового доказу, унеможливлення передачі, відчуження майна, необхідно накласти арешт на зазначене майно, оскільки його незастосування може призвести до втрати доказів, перешкоджанню всебічного, повного досудового розслідування в кримінальному провадженні, з`ясуванню дійсних обставин події кримінального правопорушення. Таке обмеження права власності в даному випадку буде розумним і співмірним із завданням кримінального провадження. При цьому, слідчий суддя враховує думку власника майна, який не заперечив проти задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 376 КПК України,

у х в а л и в:

клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000340 та яке було вилучено 27.10.2020 під час проведення огляду місця події, на території Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: накласти арешт на чотири металеві прути - арматуру довжиною 6 м 40 см кожна, діаметром 12 мм, які належать на праві власності ОСОБА_7 (адреса місця роботи: АДРЕСА_2 ), заборонивши ОСОБА_7 відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, а також особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Крім цього, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково; таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1