КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2020 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду у складі:

Головуючого - ОСОБА_2.,

суддів - ОСОБА_3., ОСОБА_4.,

секретаря - ОСОБА_5.,

за участю:

прокурора - ОСОБА_6.,

підозрюваного (в режимі ВКЗ) - ОСОБА_1,

захисника - ОСОБА_7.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0007842 від 06.11.2019 року за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_1 - ОСОБА_7., на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 липня 2020 року про продовження строку тримання під вартою до 16.09.2020 року включно, залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов'язків та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.06.2020 року, -

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженцю м. Києва, громадянину України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, в силу ст.89 КК України не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0007842 від 06.11.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.3 ст.289 КК України.

17 березня 2020 року складено повідомлення ОСОБА_1 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України і у порядку та з підстав, передбачених ст.ст.276 - 278 КПК України ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України.

19 березня 2020 року ОСОБА_1 оголошено у розшук.

25 березня 2020 року ОСОБА_1 затримано в порядку ст.208 КК України.

26 березня 2020 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_1 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17.05.2020 року з визначенням застави у розмірі 1 008 960,00 гривень.

08 травня 2020 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_1 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10.06.2020 року з визначенням застави у розмірі 1 000 000,00 гривень.

03 червня 2020 року слідчого судді Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_1 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 01.08.2020 року з визначенням застави у розмірі 998 450,00 гривень.

20 липня 2020 року старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_8. за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення ОСОБА_6. звернувся до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_1 строку тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, необхідних для встановлення відомостей, що мають значення для кримінального провадження, а з урахуванням особи підозрюваного, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, покарання за яке передбачає до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, у даному кримінальному провадженні продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 липня 2020 року клопотання старшого слідчого задоволено та продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_1 строком до 16.09.2020 року,залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов'язків та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.06.2020 року. Обґрунтовуючи своє рішення слідчий суддя послався на існування доказів, які вказують на обґрунтовану підозру щодо причетності ОСОБА_1 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, характер та обставини вчинення кримінальних правопорушень, а також тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному. Окрім цього, слідчий суддя послався на обставини, які вказують на продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України та прийняв до уваги, що у кримінальному провадженні потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлених на закінчення досудового розслідування.

На вказану ухвалу слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_1 - ОСОБА_7. подав апеляційну скаргу, в якій не погоджується з ухвалою слідчого судді, вважає її незаконною та необґрунтованою, а викладені у ній доводи щодо обґрунтованості підозри, наявності ризиків, недостатності підстав для застосування більш м'яких запобіжних заходів, не відповідають фактичним обставинам справи. Захисник переконаний, що під час вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу, слідчий суддя не провів об'єктивного та всебічного розгляду клопотання, а саме не врахував особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, дружину та двох неповнолітніх дітей, що свідчить про міцність його соціальних зв'язків, а також, що досудове розслідування триває вже тривалий час і вже проведено значний обсяг слідчих та процесуальних дій, а тому є підстави стверджувати, що ризики зазначені у клопотанні поступово зменшуються, і необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_1 теж зменшується, при цьому, слідчим суддею не було розглянуто питання про можливість застосування інших, більш м'яких запобіжних заходів. Окрім цього, залишений попередньо визначений розмір застави є непомірним для підозрюваного, а отже не відповідає вимогам КПК України. Тому, просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши:

- доповідача - суддю апеляційного суду;

- прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, ухвалу слідчого судді просив залишити без змін, як законну та обґрунтовану;

- підозрюваного та його захисника, які підтримали подану апеляційну скаргу та просили задовольнити її у повному обсязі;

- ознайомившись з матеріалами клопотання та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об'єктивно з'ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні й достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановленняобставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно національного та міжнародного законодавства повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м'яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п'ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час розгляду зазначеного клопотання слідчий суддя правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України.

Як вбачається з ухвали слідчого судді, журналу судового засідання та технічного запису, на основі наданих слідчим матеріалів в додатках до клопотання, які його обґрунтовують, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов'язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об'єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об'єктивно зв'язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об'єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_1 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_1 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Згідно повідомлення про підозру від 17.03.2020 року, дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.3 ст.289 КК України, при цьому наведено виклад фактичних обставин кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, у зв'язку з чим, посилання в апеляційній скарзі захисника, що викладені в ухвалі слідчого судді доводи щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_1 інкримінованого йому кримінального правопорушення, не відповідають фактичним обставинам справи, слід визнати безпідставними.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя всупереч доводам апеляційної скарги захисника дійшов правильного висновку про їх наявність та обґрунтованість з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1, тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається у клопотанні слідчий дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто заявлені у клопотанні ризики існують на теперішній час, у зв'язку з чим, застосування більш м'яких запобіжних заходів може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Приймаючи до уваги вказані обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Перевіряючи ухвалу слідчого судді в частині визначеного підозрюваному ОСОБА_1 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, колегія суддів виходить з наступного.

Як зазначено в ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов'язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов'язків.

Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов'язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов'язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Як вбачається із матеріалів провадження, ОСОБА_1 є громадянином України, зареєстрований у м. Києві, має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1, працевлаштований, має дружину та двох неповнолітніх дітей.

З огляду на викладене, застава в сумі 998 450,00 (дев'ятсот дев'яносто вісім тисяч чотириста п'ятдесят) гривень,є такою, що не співвідноситься з даними про особу підозрюваного ОСОБА_1, обставинами кримінального правопорушення та виключна необхідність у її застосуванні в такому розмірі не доведена стороною обвинувачення.

Окрім цього, стороною обвинувачення не доведено, що наявні у даному кримінальному провадженні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, збільшилися або з'явилися нові ризики, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню, на підставі чого колегія суддів вважає визначений розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного, а отже таким, що визначений з порушенням вимог КПК України.

При таких обставинах, виходячи з вимог п.2 ч.3 ст.407 колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу захисника необхідно задовольнити частково, а ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою клопотання слідчого про продовження ОСОБА_1 строку тримання під вартою задовольнити частково та визначити заставу з урахуванням вимог КПК України.

Визначаючи розмір застави, апеляційний суд бере до уваги обставини, встановлені ст.ст.177, 178 КПК України, вимоги ст.182 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому вважає, що підозрюваному ОСОБА_1 слід визначити заставу в межах 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 439 400 (чотириста тридцять дев'ять тисяч чотириста) у національній грошовій одиниці України.

Такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_1 колегія суддів не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.309, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_1 - ОСОБА_7., задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24 липня 2020 року про продовження ОСОБА_1 строку тримання під вартою до 16.09.2020 року включно, залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням обов'язків та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.06.2020 року, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_8., погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення ОСОБА_6., про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_1, задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, до 16.09.2020 року включно.

Одночасно визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, заставу у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 439 400,00 гривень, яка повинна бути внесена у національній грошовій одиниці, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду: м. Київ, вул. Солом'янська, 2-а, код ЄДРПОУ суду 42258617, код банку 820172, назва банку ГУ ДКСУ у м. Києві, номер рахунку за стандартом IBAN - UA1082186, призначення платежу: застава за ОСОБА_1, по справі №757/31220/20-к в Київському апеляційному суді.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_1, покласти наступні обов'язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим по даному кримінальному провадженню;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в'їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_1, обов'язків до 16.09.2020 року, включно.

Роз'яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрюваний перебуває під вартою.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» чи іншої установи де підозрюваний перебуває під вартою негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_1, з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов'язаний виконувати покладені на нього обов'язки, пов'язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв'язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_1, вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз'яснити підозрюваному ОСОБА_1, що у разі невиконання обов'язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з'явиться за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов'язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ ________________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4