Справа №293/2473/20
Провадження № 1-кс/293/7/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 січня 2021 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря с/з ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів заяву представника потерпілої - адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_5 у розгляді кримінального провадження № 0000180 від 27.07.2020 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.
В С Т А Н О В И В:
У провадженні Черняхівського районного суду Житомирської області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за реєстраційним №00000180 від 27.07.2020 стосовно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2020 вказане кримінальне провадження визначено до розгляду судді ОСОБА_5 та присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 293/2473/20
Ухвалою від 23.11.2020 суд призначив у даній справі підготовче судове засідання на 21.05.2021.
15.01.2021 за вх. № 53 на адресу суду від представника потерпілої - адвоката ОСОБА_3 надійшла заява про відвід судді Черняхівського районного суду Житомирсьої області ОСОБА_5 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2021 заяву про відвід судді ОСОБА_5 визначено до розгляду судді ОСОБА_1 .
В обґрунтування поданої заяви про відвід судді ОСОБА_5 при розгляді кримінального провадження у справі № 293/2473/20 представник потерпілої - адвокат ОСОБА_3 зазначає, що ОСОБА_5 не може брати участь у розгляді даної справи і підлягає відводу, у зв`язку з наявністю обставин, які викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Зазначає, що згідно із ч.1 ст. 314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного та виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд, не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання.

Вказує, що суддя ОСОБА_5 підготовче судове засідання по даній справі призначив з порушенням строків, що вказує на безпідставне затягування розгляду справи та невжиття заходів щодо розгляду справи у розумні строки.

В судове засідання учасники кримінального провадження не з"явились. Про час та місце розгляду заяви про відвід судуд повідомлені своєчасно та належним чином.

16.01.21 від заявника та 18.01.21 від прокурора на адресу суду надійшлт заяви, за змістом яких заявники просили розглянути без їх участі.

Адвокат ОСОБА_3 у своїй заяві підтримав подану заяву про відвід суддді та просив її задовольнити. Прокурор у поданій до суду заяві просив відмовити у задоволені заяви про відвід судді ОСОБА_5 за безпідставністю вимог.

Суддя ОСОБА_5 будь-яких пояснень по суті заяви не подав.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав через канцелярію суду клопотання про розгляд заяви про відвід судді ОСОБА_5 без його участі.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника потерпілої адвоката ОСОБА_3 суд дійшов висновку про необгрунтовність заявленого відводу з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Підстави для відводу судді визначені нормами статей 75-76 КПК України.
Відповідно до положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.
Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.
Відвід повинен бути вмотивованим.
Аналіз змісту ст. 80 КПК України вказує на те, що заява про відвід судді має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.
Відповідно до ст.81 ч.1 КПК України у разі заявлення відводу (самовідводу) судді, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений в порядку, встановленому ст.35 цього Кодексу.
Розглянувши заяву ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 , суд вважає її необґрунтованою, оскільки обставини, на які посилається представник потерпілої - адвокат ОСОБА_3 не є підставами для відводу судді.
Подана заява про відвід не містить посилань на підстави, які б свідчили про наявність підстав відводу, що передбачені нормами 75-76 КПК України. Представник потертілої - адвокат ОСОБА_3 не довів про наявність обставин, що вказують на упередженість та необ`єктивність судді ОСОБА_5 . Доводи заявника про наявність підстав для відводу судді ОСОБА_5 ґрунтується на особистих суб`єктивних переконаннях представника потерпілої.
Так, заява про відвід судді ОСОБА_5 мотивована виключно незгодою представника потерпілої адвоката ОСОБА_3 з процесуальним рішенням судді ОСОБА_5 щодо призначення справи до підготовчого судового засідання з порушенням строків, визначених законом.
Будь-якіі нші підстави для відводу судді, передбачені ст. ст.75,76 КПК України заявником не наведені та судом не встановлені.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.
Неупереджений та об`єктивний розгляд справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя суддею. Проте учасники справи наділені правом спростування цієї «процесуальної теореми» шляхом заявлення відводу судді, тим самим, забезпечуючи його незалежність в кожному окремому провадженні.
Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у "Справі Гаусшильдта", найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).
Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у "Справі Гаусшильдта" (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).
Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.
Європейський суд з прав людини в п. 66 рішення у справі "Бочан проти України" від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.
Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).
Крім того, в п. 105 рішення ЄСПЛ у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 р. (заява № 21722/11) суд дійшов висновку про те, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності".
Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р., об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.
Розглянувши заяву про відвід судді ОСОБА_5 при розгляді справи № 293/2473/20, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки підстави, визначені ст.ст. 75-76 КПК України у даній справі відсутні, а доводи заявника ґрунтуються виключно на особистих припущеннях щодо упередженості судді ОСОБА_5 у розгляді справи, а також фактично зводяться до незгоди заявника з прийнятими суддею процесуальними рішеннями у справі, що не може бути підставою для відводу судді.
Суд наголошує, що незгода заявника з прийнятими суддею процесуальними рішеннями у справі можуть бути підставою для оскарження рішення у даній справі, однак не можуть вважатися підставами для відводу судді.
Подібні висновки на кшталт того, що незгода з процесуальними рішеннями судді не може свідчити про упередженість й необ`єктивність судді та бути підставою для відводу викладені в ряді рішень Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, зокрема у постанові від 23.01.2020 по справі №335/3479/13-к, ухвалі від 18.02.2020 по справі №202/4467/14-к.
За викладених обставин суд дійшов висновку, що заявником не наведено жодних обґрунтованих підстав, які б могли свідчити про упередженість та необ`єктивність судді ОСОБА_5 при розгляді справи № 923/2473/20, тому суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 .
Керуючисьст.ст. 75,76,80, 81КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника потерпілої - адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_5 у розгляді кримінального провадження № 0000180 від 27.07.2020 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України .
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1