Справа № 462/5138/20
провадження 1-кс/462/1464/20
У Х В А Л А

31 серпня 2020 року Слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання інспектора сектору дізнання Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

27.08.2020 року внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000009 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

Інспектор сектору дізнання Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором, звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, покликаючись на те, що 26.08.2020 року до Залізничного відділу поліції ГУНП у Львівській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 26.08.2020 року, в її батька ОСОБА_5 , невідома особа таємно, шляхом вільного доступу викрала мобільний телефон марки«XIAOMI Redmi 8» ІМЕІ НОМЕР_1 та ІМЕІ НОМЕР_2 , коли останній перебував по АДРЕСА_1 , спричинивши матеріальну шкоду у сумі 3748 гривень.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 26.08.2020 року, ОСОБА_6 добровільно видано мобільний телефон марки «XIAOMI Redmi 8» ІМЕІ НОМЕР_1 та ІМЕІ НОМЕР_2 з сім-картками: НОМЕР_3 . НОМЕР_4 та силіконовим чохлом.

26.08.2020 року, вилучений мобільний телефон марки XIAOMI Redmi 8» ІМЕІ НОМЕР_1 та ІМЕІ НОМЕР_2 з сім-картками: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та силіконовим чохлом та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000009 від 26.08.2020 року, про що винесено відповідну постанову.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи, або для забезпечення цивільного позову чи можуть настати інші наслідки, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а тому просить клопотання задовольнити.

Слідчий суддя постановив провести розгляд клопотання без інспектора сектору дізнання Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , яка зазначила у клопотанні про проведення розгляду у її відсутності та у відсутності власника майна ОСОБА_5 , який будучи належним чином повідомлений про дату та час судового засідання не з`явився, оскільки їхня неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оглянувши матеріали клопотання, вважаю, що його слід задовольнити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із вимогами ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України - арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із вимогами ч.3 ст.170 КПК України - у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Оскільки досудовим слідством встановлено, що вилучені речі можуть бути використані як доказ факту і обставин вчинення кримінального правопорушення, а відтак їх визнано речовим доказом, відповідно до постанови інспектора сектору дізнання від 26.08.2020 року, а тому аналізуючи матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що є всі підстави вважати, що зазначені речі відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, а відтак для уникнення можливості їх приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, відчуження, необхідно накласти на них арешт.
Керуючись ст. 170-173 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0000009 від 27.08.2020 року, а саме: мобільний телефон марки XIAOMI Redmi 8» ІМЕІ НОМЕР_1 та ІМЕІ НОМЕР_2 з сім-картками: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 та силіконовий чохол, які були вилучені під час добровільної видачі громадянином ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя:

Оригінал ухвали.