УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 2011/14568/12

Провадження № 1/638/19/21

25.01.2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

з участю підсудного ОСОБА_6

з участю захисника підсудного ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду клопотання захисника підсудного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - адвоката ОСОБА_7 про скасування запобіжного заходу,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених частиною 2 статті 15, п.п. 1, 13, 14 частиною 2 статті 115, п.п. 4, 13 частини 2 статті 115, частини 1 статті 263 Кримінального кодексу України.

Вироком Дзержинського районного суду м. Харкова від 05.02.2018 року ОСОБА_6 засуджено до покарання у вигляді довічного позбавлення волі.

Ухвалою колегії суддів судової палати по кримінальним справам Харківського апеляційного суду від 11.12.2019 року вирок суду скасовано, кримінальну справу направлено на новий судовий розгляд, міру запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою продовжено на 60 діб (до 10 лютого 2020 року).

В подальшому, ухвалами Дзержинського районного суду м. Харкова строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою продовжувався.

Захисник підсудного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні заявила клопотання про скасування запобіжного заходу, наголошуючи на тому, що на наразі він утримається під вартою незаконно.

Підсудний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав заявлене захисником клопотання, просив суд його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання захисника підсудного ОСОБА_6 про скасування запобіжного заходу, посилаючись на продовження існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання захисника підсудного, заслухавши думку учасників судового провадження, оглянувши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

При вирішенні питання про необхідність ув`язнення особи вагомою підставою є ризик переховування цієї особи від правосуддя та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. При цьому переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.

Необхідність подальшого тримання під вартою ОСОБА_6 об`єктивно вбачається з відомостей, що є наявними у кримінальному провадженні. ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15 п.п. 1, 13, 14 ч. 2 ст. 115, п.п. 4, 13 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України. Вказані злочини відносяться до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, максимальна міра покарання одного з яких передбачає позбавлення волі на строк до 15 років або ж довічне позбавлення волі. Обставини, за яких вони були вчинені, їх суспільна небезпечність, наслідки злочинів свідчать про неможливість обрання до обвинуваченого іншого більш м`якого запобіжного заходу. З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінальних правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_6 , суд вважає, що у цьому кримінальному провадженні наявний значний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства, так і потерпілих, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, спрямованих проти життя та здоров`я потерпілих.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Так, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим у КПК України.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Крім того, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при вірогідності можливого переховування особи від правосуддя, перешкоджанні встановленню істини або повторного вчинення злочинів.

Висновок суду щодо необхідності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою ґрунтується на вищевикладених обставинах, які свідчать про те, що не зменшилися раніше заявлені ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

При цьому суд звертає увагу на те, що ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу обвинуваченим під час досудового розслідування на теперішній час не змінені та не скасовані в апеляційному порядку у встановлений КПК України спосіб і строк.

Відмовляючи у задоволенні клопотання захисника підсудного ОСОБА_6 , - адвоката ОСОБА_7 про скасування запобіжного заходу, судом прийнято до уваги, що органом досудового розслідування ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кількох особливо тяжких злочинів, з урахуванням міри покарання, яка може загрожувати у разі доведеності його вини, обвинувачений з великою ймовірністю та вірогідністю може вчинити дії з метою переховування від суду та уникнення покарання. Вказане свідчить про наявність законних підстав для продовження строку тримання особи під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 148-150, 155 КПК України (в редакції 1960 року), суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника підсудного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - адвоката ОСОБА_7 про скасування запобіжного заходу відмовити.

Копію ухвали вручити учасникам провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя:

Судді: