Справа № 953/357/20
н/п 1-кс/953/2233/20
"11" березня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,
На обґрунтування клопотання прокурор вказує, що службові особи КЗОЗ «Міської клінічної багатопрофільної лікарні №17» та КЗОЗ «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф», протягом березня-липня 2019 року, зловживаючи своїм службовим становищем, здійснили закупівлю неякісного обладнання та страхових послуг, які фактично надані не були, внаслідок чого державі спричинено тяжкі наслідки.
Так, у період березня-червня 2019 року посадові особи «Міської клінічної багатопрофільної лікарні №17», використовуючи грошові кошти благодійного фонду «Меценат», зловживаючи своїм службовим становищем, здійснили закупівлю 3 одиниць технічно несправного медичного обладнання на суму понад 1,8 млн. грн., спричинивши благодійному фонду «Меценат» матеріальні збитки у вказаному розмірі.
У зазначених документах зафіксовані обставини вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку із чим вони долучені до матеріалів кримінального провадження та надають можливість всебічно повно та неупереджено встановити всі обставини вчиненого кримінального правопорушення. Вказані предмети та документи є речовими доказами у кримінальному провадженні.
По мобільному телефону по кримінальному провадженню призначено судову комп`ютерно-технічну експертизу, так як необхідно встановити та здобути, долучити до матеріалів кримінального провадження наявну та видалену інформацію, щодо вчинення тяжкого злочину.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання.
Представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що в резолютивній частині ухвали слідчого судді від 19.02.2020 вказано на мету проведення огляду приміщення: копіювання документів. Окремого дозволу на вилучення предметів, що володіють родовими ознаками, та щодо яких у органу досудового розслідування є підстави вважати, що вони є речовими доказами ухвалою слідчого судді не надано. Клопотання прокурора про арешт майна від 10.03.2020 надійшло до суду 10.03.2020 о 12.21 тобто із пропуском встановленого судом строку. Правило, коли останній день строку припадає на неробочий день, то останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день розповсюджується лише на ті строки, які обчислюються днями або місяцями. Тобто, посилання на подачу клопотання наступного робочого дня прямо свідчить про неповажність причини пропуску процесуального строку. Отже, строк, встановлений прокурору ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.03.2020 є пропущеним і в силу ч. З ст. 172 КПК не підлягає поновленню, оскільки сплив такого строку є імперативною підставою для негайного повернення тимчасово вилученого майна. Із наведених формулювань в клопотанні неможливо зрозуміти, яке відношення має майно, яке було вилучене під час огляду приміщення, оглянуте слідчим та визнане речовим доказом, до майна, на яке просить накласти арешт прокурор. Залишається недоведеними обставини належності даного телефону ОСОБА_5 та те, що телефон є фінансовим номером БФ «Меценат», що зазначено як підстави для накладення арешту на мобільний телефон SAMSUNG DUOS. Така недоведеність відповідно до п. 1 ч. 2 ст. ст. 173 КПК України є підставою для відмови у накладенні арешту. Просить відмовити у задоволенні клопотання прокурора про арешт майна.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.02.2020 надано дозвіл на проведення огляду приміщення Благодійного фонду «Меценат», код ЄДРПОУ 25752899, розташованого в квартирі №21 будинку №17 по вулиці Сумській в місті Харкові з метою огляду документів на закупівлю та постачання обладнання для «Міської клінічної багатопрофільної лікарні №17» та копіювання документів, на підставі яких було здійснено закупівлю, поставку та оприбуткування зазначеного обладнання з постановкою на баланс підприємства та комп`ютерної техніки для копіювання вказаних документів у електронному вигляді, які можуть містити відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення.
02.03.2020 проведено огляд місця події у приміщенні Благодійного фонду «Меценат», розташованого в квартирі АДРЕСА_1 , з 11.55 до 23.55, в ході якого, згідно протоколу огляду місця події від 02.03.2020 вилучено майно, перелічене в даній скарзі.
03.03.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_6 про накладення арешту на майно, а саме 5 зошитів в клітинку із рукописними записами щодо руху коштів благодійного фонду «Меценат» по банку та майна, яке належить президенту благодійного фонду «Меценат» ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон Samsung DUOS imei 1) НОМЕР_1 ; imei 2) НОМЕР_2 .
Згідно копії розписки, вказана ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.03.2020, отримана прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 06.03.2020.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Відповідно до ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
В поданому до суду клопотанні про накладення арешту на майно прокурор просить поновити строк звернення із клопотанням, у зв`язку з тим, що 07-09.03.2020 є святкові дні, тому з причин, які не залежали від прокурора, подати клопотання у вказаний строк не виявилося можливим та воно подається наступного робочого дня.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до поновлення процесуального строку прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин. Крім того, при наявності не вирішеного питання щодо арешту тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні забезпеченням гарантованого нормами міжнародного та вітчизняного права принципу доступу до правосуддя є розгляд даного клопотання по суті із винесенням судового рішення.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на 5 зошитів в клітинку із рукописними записами щодо руху коштів благодійного фонду «Меценат» по банку та мобільний телефон Samsung DUOS imei 1) НОМЕР_1 ; imei 2) НОМЕР_2 , оскільки слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та документи є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Однак, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Таким чином, слідчий суддя покладає на слідчого, який здійснює досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, обов`язок в строк не пізніше одного місяця за участю спеціаліста зняти інформацію з мобільного телефону, після чого передати мобільний телефон на відповідальне зберігання власнику майна, попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Такий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеженням права власності, завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 117, 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, в строк не пізніше одного місяця за участю спеціаліста зняти інформацію з мобільного телефону Samsung DUOS imei 1) НОМЕР_1 ; imei 2) НОМЕР_2 , після чого передати мобільний телефон на відповідальне зберігання власнику майна.
Попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Визначити місцем зберігання 5 зошитів в клітинку із рукописними записами щодо руху коштів благодійного фонду «Меценат» по банку - камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1