Справа № 754/1983/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001019 від 12.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України щодо підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, неодруженого, непрацюючого, з середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 20.06.2018 року Деснянським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 185 КК України до штрафу у розмірі 50 нмдг, -

ВСТАНОВИВ:

13.02.2020 року слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0001019 від 12.02.2020 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0001019 від 12.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

ОСОБА_6 12.02.2020 року повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме в тому, що він 11.02.2020 року приблизно о 20 годині 00 хвилин, знаходячись в приміщенні кафе-бара «Рудий кіт», розташованого за адресою: м. Київ, пр.. Маяковського, 26-А, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, з хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок, виражаючи явну неповагу до суспільства, ігноруючи елементарні правила поведінки, моральності та добропристойності, виражався нецензурною лайкою до відвідувачів вищезазначеного закладу. З метою припинення хуліганських дій ОСОБА_6 , ОСОБА_7 зробив йому зауваження, після чого ОСОБА_6 пішов з закладу.

В подальшому, перебуваючи біля входу в кафе-бар «Рудий кіт», ОСОБА_6 , на грунті раптового виниклого мотиву помсти, перебуваючи в агресивному стані, проявляючи особливу зухвалість до потерпілого ОСОБА_7 , незважаючи на прохання потерпілого ОСОБА_7 заспокоїтися, знову вступив з останнім в конфлікт та, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, та, бажаючи їх настання, діючи з прямим умислом, дістав з кишені заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет, схожий на ніж, та наніс ним потерпілому ОСОБА_7 один удар в область грудної клітини, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді непроникаючого колото-різаного поранення грудної клітини зліва.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні вину свою у скоєному кримінальному правопорушенні визнав, але просив застосувати до нього альтернативний запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зважаючи на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри, а також на невірну кваліфікацію дій підозрюваного. Також захисник зазначив, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання у м. Києві, а тому доцільно буде обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: рапорт від 11.02.2020 року; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11.02.2020 року; протокол огляду місця події від 11.02.2020 року; протокол допиту потерпілого від 12.02.2020 року; протоколи допиту свідків від 12.02.2020 року; рапорт від 11.02.2020 року; акт огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_6 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, санкція яких передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, підозрюваний ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, є особою без визначеного роду занять, суспільно-корисною працею не займається, не має постійного джерела доходу, раніше засуджений.

Слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід строком на 30 діб.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001019 від 12.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України щодо підозрюваного ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 20 години 25 хвилин 11 лютого 2020 року.

Строк дії ухвали встановити до 24 години 00 хвилин 11 березня 2020 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1