Справа № 754/3952/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

31.03.2020 року до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна.

Зі змісту клопотання і додатків до нього вбачається, що 21.11.2016 року ОСОБА_6 та ОСОБА_5 укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та зареєстрований в реєстрі за № 841. Відповідно до предмету вказаного договору ОСОБА_6 продала, а ОСОБА_5 купив земельну ділянку, загальною площею 0,1000 га, кадастровий номер :62:142:0071, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , цільове призначення (використання) земельної ділянки - будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. Право власності ОСОБА_5 на дану земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано 21.11.2016 року за номером 17543289, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень про реєстрацію права власності від 21.11.2016 року номер 73532561. Разом з тим, відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманих 25.03.2020 року за номером 205248256, значиться, що згадану земельну ділянку арештовано на підставі ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 13.03.2019 року у справі № 754/3724/19. В свою чергу, з ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 13.03.2019 року у справі №754/3724/19, отриманої з Єдиного державного реєстру судових рішень, слідує, що такий арешт на земельну ділянку, загальною площею 0,1000 га, кадастровий номер :62:142:0071, накладений у кримінальному провадженні № 0004425, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Зокрема, необхідність накладення такого арешту обґрунтовується тим, що на вказаній земельній ділянці здійснюється незаконне будівництво багатоповерхових житлових будинків з вбудованими нежитловими приміщеннями, так звані ЖК «Прага» та ЖК «Район». Так, 12.02.2019 року прокурором в даному кримінальному провадженні проведено огляд земельних ділянок (в тому числі і земельної ділянки, площею 0,1000 га кадастровий помер :62:142:0071, належної ОСОБА_5 ) та незаконно побудованих об`єктів нерухомості, про що складено відповідний протокол та встановлено, що будівельні роботи на час проведення огляду ведуться на будівельному майданчику всупереч рішення про скасування декларацій від 04.04.2017 року та 11.09.2017 року. Постановою прокурора третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 від 26.02.2019 року, у тому числі земельну ділянку, площею 0,1000 га, кадастровий номер :62:142:0071, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 00004425 від 20.11.2017 року, що стало правовою підставою для накладення слідчим суддею арешту на дану земельну ділянку. Проте, представник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, адже відповідно до довідки № 2020/326 від 25.03.2019 року, виконаної інженером з інвентаризації нерухомого майна фізичною особою-підприємцем ОСОБА_9 , та виданої ОСОБА_5 , слідує, що на земельній ділянці, площею 0,1000 га, кадастровий номер :62:142:0071, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , відсутні будь-які будівлі та споруди. На підставі викладеного адвокат ОСОБА_3 просить суд скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 13.03.2019 року, на земельну ділянку з кадастровим номером :62:142:0071, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_5 , цільове призначення даної земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав доводи клопотання та просив його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, зважаючи на його необґрунтованість. Також прокурор зазначила, що спірна земельна ділянка визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, що у подальшому стало підставою для накладення арешту на земельну ділянку. Прокурором у кримінальному провадженні було оглянуто земельну ділянку та встановлено, що на ній здійснюється незаконне будівництво. Вважає, що підстав для скасування арешту з земельної ділянки немає.

Вислухавши думки заявника та прокурора, вивчивши письмові матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004425 від 20.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

На даний час підозра будь-яким особам у вказаному кримінальному провадженні не пред`явлена.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 19.03.2019 року задоволено клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва управління наглядової діяльності Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України ОСОБА_10 про арешт майна та накладено арешт, у тому числі, на земельну ділянку з кадастровим номером :62:142:0071, площею 0,1 га, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_5 , цільове призначення даної земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Згідно із ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст. 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом.

Згідно із ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Враховуючи те, що адвокат ОСОБА_3 під час розгляду справи не довів, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а також враховуючи той факт, що на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0004425 від 20.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,не закінчено, спірна земельна ділянка визнана речовим доказом, вказана постанова не скасована, слідчий суддя приходить до висновку, що підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна немає, а тому в його задоволенні повинно бути відмовлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 171, 173, 174, 223, 303, 305-307, 309, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1