Справа №:755/7691/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" лютого 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретарі судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0003736 від 09 травня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України
в с т а н о в и л а :
адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до слідчої судді з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт майна накладений на автомобіль марки «Fiat Brava», н/з НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 та ключі від вказаного автомобіля, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 15 травня 2019 року у справі 755/7691/19, в кримінальному провадженні № 0003736 від 09 травня 2019 року.
Заявник вважає, що вищевказаний арешт підлягає скасуванню, оскільки ОСОБА_7 планує вжити заходів для визнання за нею права власності на зазначений транспортний засіб та одержати його на власне зберігання.

Посилаючись на викладене просить скасувати арешт накладений на автомобіль марки «Fiat Brava», н/з НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 та ключі від вказаного автомобіля.
Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав у повному обсязі клопотання, крім того зазначив, що органом досудового розслідування неналежним чином проведено досудове розслідування, оскільки за більше як 7 місяців здійснено лише одну експертизу свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, проте не здійснено жодних дій для проведення експертизи транспортного засобу. Із зазначених підстав просив задовольнити клопотання у повному обсязі та скасувати арешт накладений на автомобіль марки «Fiat Brava», н/з НОМЕР_1 .

Слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві в судовому засідання заперечував проти задоволення клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю та зазначив, що на даний момент необхідність у застосуванні заходу забезпечення, а саме арешту майна не відпала. На даний момент у кримінальному провадженні проведено експертизу документу, а саме свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, якою встановлено, що вказане свідоцтво є підробленим. На даний момент не проведено експертизи транспортного засобу, тому є необхідність у збережені арешту транспортного засобу.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження № 0003736, заслухавши захисника та слідчого, слідча суддя дійшла такого висновку.

09 травня 2019 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , за адресою м. Київ, б-р Перова, 22, проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_7 , під час якого вилученоавтомобіль марки «Fiat Brava», н/з НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від автомобіля.
Як вбачається із ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених ч. 5 ст. 171, ч. 6 ст. 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.
Згідно із ч. 6 ст. 173 КПК України ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України встановлено, що в разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 14 травня 2019 року визнано речовими доказами: автомобіль марки «Fiat Brava», н/з НОМЕР_1 , номер кузову НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та ключі від автомобіля.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 травня 2019 року задоволено клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві та накладено арешт вищевказані предмети.
Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як зазначається в ухвалі слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 15 травня 2019 року метою застосування арешту є збереження речових доказів, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Також слід зазначити, що при розгляді клопотання поданого в порядку ст. 174 КПК України слідча суддя не надає оцінки дотримання вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованості підстав для скасування арешту.

Щодо доводів адвоката ОСОБА_4 про необхідність скасування арешту майна, то слід зазначити, що вказані обставини жодним чином не спростовують необґрунтованість накладення арешту, як і ту обставину, що на даний момент у застосуванні арешту відпала потреба. Крім того, слід відзначити, що з досліджених в судовому засіданні матеріалів кримінального провадження вбачається, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобумарки «Fiat Brava», н/з НОМЕР_1 є підробленим, що зокрема ставить під сумнів право ОСОБА_9 на володіння зазначеним транспортним засобом.

Враховуючи вище зазначене, слідча суддя вважає, що арешт накладений на тимчасово вилучене майно ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 15 травня 2019 року обґрунтовано. Крім того, слідчим в судовому засіданні зазначено, що на даний момент досудове розслідування триває, а тому у необхідності арешту майна не відпала потреба.
Із зазначених підстав у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст. 170-174, 309, 372 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а :
у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0003736 від 09 травня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 45 хв 20 лютого 2020 року.

Слідча суддя ОСОБА_1