Ухвала
іменем України

29 січня 2020 року

м. Київ
справа № 552/5768/17
провадження № 51-1677км19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 6 листопада 2019 року про повернення апеляційної скарги.
Встановлені обставини
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 14 вересня

2017 року було призначено позапланову документальну перевірку ТОВ ТК «Агротехмолторг» (код 38252567) з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період із 1 січня 2014 року по 31 серпня

2017 року.
Полтавський апеляційний суд ухвалою від 6 листопада 2019 року закрив апеляційне провадження за скаргою ОСОБА_4 та повернув його апеляційну скаргу на рішення слідчого судді Київського районного суду м. Полтави

від 14 вересня 2017 року, оскільки відповідно до ст. 399 КПК апеляційну скаргу подала особа, яка не має права її подавати.
Суть питання
У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить скасувати ухвалу апеляційного суду і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Зазначає, що під час проведення позапланової документальної перевірки ТОВ ТК «Агротехмолторг» на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави

від 14 вересня 2017 року було вилучено автомобіль «BMW X5» (державний номерний знак НОМЕР_1 ), який належить заявникові і на який слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ухвалою від 3 травня 2017 року наклав арешт.

Мотиви Верховного Суду
З копії ухвали апеляційного суду вбачається, що ОСОБА_4 , не погоджуючись із ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 14 вересня

2017 року, якою призначено позапланову документальну перевірку ТОВ ТК «Агротехмолторг» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період із 1 січня 2014 року по 31 серпня 2017 року, подав до апеляційного суду апеляційну скаргу.
Колегія суддів апеляційного суду, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали вказаного провадження про призначення позапланової документальної перевірки, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали провадження та доводи, викладені в апеляційній скарзі, з посиланням на п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК вирішила повернути апеляційну скаргу ОСОБА_4 .
Обґрунтовуючи своє рішення, апеляційний суд зазначив, що оскаржувану ухвалу слідчого судді про призначення позапланової документальної перевірки не може бути оскаржено в апеляційному порядку ОСОБА_4 , оскільки вона

не стосується його прав, свобод чи інтересів, цим судовим рішенням

не вирішувалося питання щодо майна, належного скаржникові.
Верховний Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що ухвала слідчого судді за наслідком розгляду клопотання про призначення позапланової документальної перевірки ТОВ ТК «Агротехмолторг» не може бути оскарженою в апеляційному порядку ОСОБА_4 .
Так, згідно з ч. 3 ст. 392 КПК в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.
Перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування, визначено частинами 1 та 2 ст. 309 КПК.
Наведені положення кримінального процесуального закону не містять у переліку рішень слідчих суддів про призначення позапланової документальної перевірки.
Однак 23 травня 2018 року Велика Палата Верховного Суду ухвалила дві постанови, які змінили існуючу раніше судову практику щодо права на апеляційне оскарження ухвал слідчого судді про призначення позапланових перевірок.
Крім того, відповідно до ст. 24 і ч. 3 ст. 392 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом, аналогічним чином гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівнянезалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.
Разом із тим, відповідно до ч. 2 ст. 19, п. 8 ч. 1 ст. 129 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та іншими законами України; однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною 1 ст. 1 КПК встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством, аналіз якого свідчить про те, що унормування кримінальних процесуальних відносин відбувається шляхом чіткого та імперативного визначення процедур, регламентації прав їх учасників для попередження свавільного використання владними органами своїх повноважень і забезпечення умов справедливого судочинства.
Положеннями ст. 393 КПК визначено перелік осіб, які мають право на апеляційне оскарження судового рішення, зокрема, це й інші особи у випадках, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо апеляційну скаргу подала особа, яка не має права подавати апеляційну скаргу.
Таким чином, посилання ОСОБА_4 на правові висновки, які містяться в постанові Великої палати Верховного Суду від 23 травня 2017 року у справі № 243/6674/17-к, є безпідставними оскільки в них йдеться про можливість оскарження в апеляційному порядку ухвал слідчих суддів, які не передбачені КПК, однак апеляційну скаргу повернуто на інших підставах. Так, в аспекті положень

ст. 393, п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК ухвала слідчого судді про призначення позапланової документальної перевірки ТОВ ТК «Агротехмолторг» не підлягає апеляційному оскарженню ОСОБА_4 , оскільки жодним чином не стосується його прав чи законних інтересів, про що зазначив апеляційний суд у своєму рішенні, і саме тому Верховний Суд відхиляє доводи, наведені в касаційній скарзі.

З урахуванням викладеного апеляційний суд правильно повернув апеляційну скаргу відповідно до вимог кримінального процесуального закону. Порушень прав ОСОБА_4 на доступ до правосуддя Верховний Суд не констатує, у зв`язку з чим вважає ухвалу апеляційного суду такою, що відповідає вимогам статей 370 та 419 КПК.
Крім того, Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що накладення арешту на його майно (автомобіль «BMW X5») відбулося на підставі ухвали слідчого судді від 3 травня 2017 року і не може бути наслідком постановлення ухвали слідчого судді від 14 вересня 2017 року, перегляду якої домагається ОСОБА_4 , оскільки

це судове рішення, крім іншого, було ухвалено після згаданого арешту майна.

Отже, з касаційної скарги ОСОБА_4 та копії оскаржуваного судового рішення вбачається, що підстави для задоволення касаційної скарги відсутні.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Оскільки суд апеляційної інстанції відповідно до вимог кримінального процесуального закону обґрунтовано повернув апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 14 вересня

2017 року про призначення позапланової документальної перевірки ТОВ ТК «Агротехмолторг» (код 38252567) із питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період із 1 січня 2014 року по 31 серпня

2017 року, Верховний Суд вважає за необхідне на підставі п. 2 ч. 2

ст. 428 КПК відмовити у відкритті касаційного провадження.
На цих підставах Верховний Суд постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою

ОСОБА_4 на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 6 листопада 2019 року про повернення апеляційної скарги.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3