Провадження № 1-кс/638/5176/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 грудня 2019 року м.Харків
Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004984 від 06.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, -

встановив:
До суду звернулася слідчий Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області ОСОБА_3 з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначає, що 01 листопада 2019 року, всупереч вимогам Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», в квартирі АДРЕСА_1 , відбулася протизаконна, без відома та згоди власника житла, наданого під забезпечення кредиту в іноземній валюті, реєстрація права власності на єдине житло ОСОБА_5 її батька та її неповнолітніх дітей на ПАТ «Укрсоцбанк» та 31 жовтня 2019 року Державним реєстратором КП «РегістрСервіс» Первомайської міської ради Харківської області ОСОБА_6 .

06.12.2019 р. по зазначеному факту слідчим Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області були внесені відомості до ЄРДР за № 0004984 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.
В рамках досудового розслідування у якості потерпілого було допитано ОСОБА_5 , який повідомила, що вона була власницею нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 : 1/3 частини квартири згідно Свідоцтва про право власності на житло, виданого 02.04.2003 року Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Виконавчого комітету ХМР за реєстровим № 1-03-241096, зареєстрованого КП «Харківське МЕТІ» 29.11.2006 року на підставі Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 12686746 за реєстр № 16923864, номер запису П-1-42023 в книзі 1 та 2/3 частини на підставі договору дарування посвідченого 30.11.2006 ОСОБА_7 приватним нотаріусом ХМНО за реєстр. № 8715, зареєстрованого КП «Харківське МЕТІ» 04.12.2006р.
У цьому житлі ОСОБА_5 мешкала з моменту придбання даного об`єкту нерухомості з двома своїми неповнолітніми дітьми ОСОБА_8 2008 року народження та ОСОБА_9 , 2014 року народження та дідусем ОСОБА_10 . Площа квартири складає 76,5 кв.м.
Між Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» та ОСОБА_11 було укладено кредитний договір № 833/33-27/33/6-288 від 15.12.2006 року на суму 55000,00 доларів СІЛА зі сплатою 13% річних з кінцевим терміном повернення 10.12.2013 року.
У забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором між ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_5 15 грудня 2006 року було укладено іпотечний договір № 833/34-27/33/6-493, згідно якого ОСОБА_5 було передано в іпотеку ПАТ «Укрсоцбанк» нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 .
Рішенням Постійно діючого Третейського суду при асоціації Українських банків від 11 грудня 2009 року по справі 1451/09 позов ПАТ «Укрсоцбанк» задоволено повністю. Договір кредиту № 833/33-27/33/6-288 від 15.12.2006 року, укладений між ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_11 розірвано. Стягнуто солідарно з ОСОБА_11 та ОСОБА_5 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість по кредиту у сумі 439 252,08 грн.
01 листопада 2019 ОСОБА_5 дізналася, що порушуючи вимоги ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» відбулася протизаконна, без відома та згоди власника житла, наданого під забезпечення кредиту в іноземній валюті, реєстрація права власності на єдине житло ОСОБА_5 її батька та її неповнолітніх дітей на ПАТ «Укрсоцбанк» та 31 жовтня 2019 року Державним реєстратором КП «РегістрСервіс» Первомайської міської ради Харківської області ОСОБА_6 .
Крім цього, ОСОБА_5 дізналася, що вона та її батько без відома та згоди були зняті з реєстрації даного постійного місця проживання.
Іншого житла, ніж наданого під забезпечення кредиту в іноземній валюті, ОСОБА_5 , її батько та її діти не мають, всі речі, в тому числі шкільні речі дітей залишилися в квартирі, право власності на яку всупереч Закону була зареєстровано за ПАТ «Укрсоцбанк», а у наступному за Державним реєстратором КП «РегістрСервіс» Первомайської міської ради Харківської області ОСОБА_6 у день, що передував захопленню нерухомого майна ОСОБА_5 , тобто 01.11.2019 року.
Так, 29.05.2019 року Державним реєстратором КП «РегістрСервіс» Первомайської міської ради Харківської області ОСОБА_6 проведено реєстрацію права власності на нерухоме майно за АТ «Укрсоцбанк» на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ( з відкриттям розділу), індексний номер 47140002 від 31.05.2019 року.
28.10.2019 року цим же державним реєстратором КП «РегістрСервіс» Первомайської міської ради Харківської області ОСОБА_6 було здійснено перереєстрацію права власності на АТ «Альфа Банк» на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 49405918 від 29.10.2019 року.
31 жовтня 2019 року між ПАТ «Укрсоцбанк» та громадянкою ОСОБА_12 було укладено договір купівлі-продажу квартири серія та номер 3826, посвідчений 31.10.2019 року приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_13 , який з урахуванням вищенаведених порушень вимог ЗУ "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" укладено незаконно.
04.11.2019 з моменту реєстрації права власності на нерухоме майно та його захоплення, ОСОБА_12 уклала договір іпотеки квартири, посвідчений ПН ХМНО ОСОБА_14 04.11.2019 реєстровий № 6297 з ОСОБА_15 .
Зважаючи на це, слідчий, посилаючись на те, що квартира є об`єктом правопорушення, вважає що є ризик переходу права власності на вищезазначену квартиру до добросовісного чи недобросовісного набувача, що значно ускладнить досудове слідство по даному кримінальному провадженню та може стати на заваді захисту прав та законних інтересів громадян, а незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна, яке є безпосереднім об`єктом вчиненого кримінального правопорушення, що може перешкодити встановленню істини по справі.

В судове засідання слідчий не з`явилася, суду надала заяву про розгляд клопотання за її відсутністю, просила клопотання задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся.

Дослідивши матеріали клопотання та додані матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно частини 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною три статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
У відповідності до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_12 є добросовісним набувачем майна.
Враховуючи мотиви клопотання та його необґрунтованість слідчим, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, не може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим не надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, а також виходячи з того, що зазначене майно не є речовим доказом у справі, суд визнає клопотання необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004984 від 06.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1