Справа № 629/6262/19
Провадження № 1-кс/629/1916/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2019 року слідчій суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0001739 від 26.11.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 185, ч.1 ст. 317 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Лозівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Лозівської місцевої прокуратури, в якому просив накласти арешт на два світильника та два датчика освітлення, вилучені в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам будь-яким шляхом розпоряджатися, відчужувати та користуватися вказаним майном. Вказане майно передати на зберігання до камери зберігання речових доказів при Лозівському ВП ГУНП в Харківській області.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в ніч з 24.11.2019 року на 25.11.2019 року невстановлена особа шляхом вільного доступу з коридорів під`їздів № 2 та № 4 таємно викрала два світильника та два датчики руху.
Крім того, 02.12.2019 року до Лозівського ВП надійшов рапорт співробітника СКП Лозівського ВП про те, що при перевірці матеріалів ЖЕО в діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 317 КК України.
09.12.2019 року було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було зафіксовано факт надання приміщення для незаконного вживання та виготовлення наркотичних речовин та вилучено флакони з рідиною, шприці порожні та з рідиною, посуд, необхідний для виготовлення наркотичних речовин. Крім того, в приміщенні будинку за вказаною адресою було виявлено та вилучено два світильника та два датчики руху, які як пояснив ОСОБА_4 він таємно викрав з будинку АДРЕСА_2 .
10.12.2019 року слідчим було подано клопотання про арешт вказаних світильників та датчиків руху, але слідчим суддею ОСОБА_5 дане клопотання було повернуто для усунення недоліків, в зв`язку з тим, що майно необхідно було арештувати по об`єднаному кримінальному провадженню за обома фактами.
16.12.2019 року кримінальні провадження № 0001739 та № 0001762 було об`єднано прокурором Лозівської місцевої прокуратури ОСОБА_6 в одне кримінальне провадження за № 0001739 від 26.11.2019 року.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, на задоволенні клопотання наполягав.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Враховуючи, що клопотання слідчого подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на два світильника та два датчики освітлення, вилучені 09.12.2019 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , так як наявні підстави вважати, що дані речові докази містять слідову інформацію про злочин, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0001739 від 26.11.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 317 КК України задовольнити.
Накласти арешт на два світильника та два датчики освітлення, вилучені 09.12.2019 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам будь-яким шляхом користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.
Арештоване майно на два світильника та два датчики освітлення, вилучені 09.12.2019 року в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , передати на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Лозівського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Лозова, Харківської області, вул. Ярослава Мудрого, 7.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Слідчий суддя ОСОБА_1