У Х В А Л А Справа № 932/7169/20
Ім`ям України Провадження № 1-кс/932/3837/20
22 червня 2020 року м. Дніпро
Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурорки ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
22 червня 2020 року слідча СВ Шевченківського ВП ДВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулась до суду із клопотанням, що підтримано прокуроркою, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженого у м. Дніпрі, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зі слів на утриманні має трьох неповнолітніх дітей, не є опікуном чи піклувальником, зареєстрований та постійно мешкає у квартирі АДРЕСА_1 , раніше засуджений вироком Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська віл 04 вересня 2019 року за вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді трьох років позбавлення волі, від відбування якого звільнений із іспитовим строком в 1 рік.
Підстави для обрання саме такого запобіжного заходу слідча вказала наступні.
21 червня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, який виразився у відкритому викраденні майна потерпілого ОСОБА_7 , що поєднано із проникненням до житла та вчинено повторно.
Підставами для застосування запобіжного заходу слідча вказала наявність ризиків у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду; можливого вчинення іншого злочину; можливого незаконного впливу на потерпілого, з метою зміни ним показань.
У судовому засіданні прокурорка клопотання підтримала, прохала задовольнити. Пояснення надала аналогічні його тексту. Додатково пояснила, що ризиками, передбаченими у ст. 177 КПК України, у даному випадку є можливе переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та йому загрожує, у випадку доведеності вини, покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років. Він не має достатньо міцних соціальних зв`язків, оскільки не одружений, не має постійного офіційного місця роботи, злочин учинив у період відбування покарання з іспитовим строком, через що йому загрожує покарання за сукупністю вироків у вигляді позбавлення волі, без можливості звільнення від його відбуття із іспитовим строком. Внаслідок того, що раніше він був засуджений за вчинення умисного злочину проти власності, покарання не відбуто, судимість не знята і не погашена у встановленому законом порядку, а також тому, що він не має легальних джерел доходу, існує ризик продовження протиправної діяльності у вигляді вчинення інших умисних корисливих злочинів. Через те, що підозрюваному відомо місце мешкання потерпілого, залишаючись на свободі він може позапроцесуально впливати на потерпілого по кримінальному провадженню, з метою зміни ним показань та уникнення ним кримінальної відповідальності.
У судовому засіданні підозрюваний вину у вчиненні інкримінованого злочину визнав у повному обсязі. Заперечував проти задоволення клопотання слідчої. Пояснив, що має неофіційне, але постійне місце роботи, оскільки підряжається на здійснення ремонту у квартирах приватним особам. Має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, які мешкають разом з їх матерями. Також, він має на утриманні хвору матір, якій допомагає матеріально. Крадіжку вчинив тому, що достовірно знав, що у цій квартирі її мешканці пиячили до ранку. Заперечував факт відкритого викрадення ним майна, вважаючи, що вчинив крадіжку із проникненням до житла.
Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчої. Вважав наведені слідчою та підтриманні прокуроркою у судовому засіданні ризики не доведеними наданими слідчому судді доказами, оскільки його підзахисний має достатньо міцні соціальні зв`язки у вигляді дітей, постійного місця мешкання і реєстрації, неофіційного місця роботи, що нівелюють ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та суду. ОСОБА_4 має хоча і не офіційне, але постійне місце роботи, що спростовує ризик вчинення іншого злочину, з метою незаконного збагачення. Крім цього, раніше підзахисний не погрожував потерпілому, не тиснув на нього, не робив йому ніяких пропозицій, про що свідчить, зокрема, і відсутність будь-яких заяв з цього приводу з його боку, тому ризик позапроцесуального впливу на підозрюваного теж не доведений наданими доказами. Через недоведеність ризиків прохав відмовити у задоволенні клопотанні слідчої, а якщо слідчий суддя знайде хоча б один із ризиків доведеним, обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації та фактичного мешкання ОСОБА_4 .
Розглянувши клопотання, дослідивши надані до нього додатки, заслухавши доводи прокурора в його обґрунтування, пояснення підозрюваного та його захисника, приходжу до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню.
Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми до такого ступеню, щоб забезпечити засудження, але мають бути настільки достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Вважаю, що на даний час є всі підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України. Підставами вважати підозру обґрунтованою є: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 21.06.2020 року; протокол огляду місця події від 21.06.2020 року; протокол допиту потерпілого від 21.06.2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 21.06.2020 року; протокол пред`явлення підозрюваного до впізнання свідкові ОСОБА_8 від 21.06.2020 року; визнання підозрюваним своєї вини в інкримінованому йому злочині; докази у їх сукупності.
Доведеними, наданими суду поясненнями прокурорки та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризику у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_4 не перебуває у зареєстрованому шлюбі, офіційно не працевлаштований, хоча зі слів і має на утриманні дітей, однак вони мешкають окремо від нього, не є опікуном чи піклувальником над недієздатними чи непрацездатними особами, тобто не має достатньо міцних соціальних зв`язків, перебуває під загрозою призначення, у випадку доведеності його вини, покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк до 08 років позбавлення волі. Органом досудового розслідування представлено слідчому судді вагомі докази вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину, його вік та стан здоров`я не є перешкодою для зміни ним місця мешкання та вчинення дій із можливого переховування від слідства та суду. Внаслідок того, що ОСОБА_4 інкриміновано вчинення умисного корисливого злочину із кваліфікуючою ознакою у вигляді повторності, а також у період невідбутого іспитового строку, враховуючи його попереднє засудження за вчинення крадіжки, беручи до уваги те, що він офіційно не працевлаштований, вважаю, що у підозрюваного склався сталий стереотип протиправної поведінки із здобуття коштів на підтримання своєї життєдіяльності у протиправний спосіб, що свідчить на користь існування ризику у вигляді можливого вчинення ним інших умисних корисливих злочинів, з метою здобуття коштів на підтримання своєї життєдіяльності. Інший ризик свого підтвердження в ході розгляду справи не знайшов.
Враховуючи особисті обставини життя підозрюваного, тобто відсутність у нього достатньо міцних соціальних зв`язків, його вік та стан здоров`я, відсутність постійного офіційного місця роботи, а також тяжкість можливого покарання у зв`язку із наявністю невідбутого покарання за попереднім засудженням, що у сукупності може свідчити на користь збільшення ризику переховування від правосуддя, вважаю, що більш м`які запобіжні заходи, не пов`язані із позбавленням волі, не здатні, за викладених обставин, мінімізувати ризик можливого переховування від слідства та суду. Так, ризик у вигляді переховування від органів досудового розслідування та суду не може бути мінімізований обранням підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, через те, що при наявності цього ризику залишення особи вдома, без постійного візуального нагляду, дає їй можливість його їй реалізувати і сховатись від слідства та суду. Такий запобіжний захід, як особисте зобов`язання, може бути застосований до підозрюваного лише у випадку наявності певної довіри до нього, через підтвердження можливості дотримання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, чого в даному випадку не має, оскільки інкриміноване кримінальне правопорушення підозрюваний вчинив у період іспитового строку. Для обрання запобіжного заходу у вигляді застави слідчий суддя має володіти доказами щодо можливості внесення підозрюваним грошових коштів у визначеній сумі на депозитний рахунок суду, однак підозрюваний не повідомляв про можливість внесення застави, що унеможливлює обрання йому такого запобіжного заходу. Викладене вище дає підстави для твердження про те, що тримання ОСОБА_4 під вартою відповідає інтересам суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, в даному випадку, переважають інтереси забезпечення поваги до його особистої свободи.
Через це вважаю, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який прохає слідча. Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його затримання.
Враховуючи те, що ОСОБА_4 фактично затриманий у порядку ст. 208 КПК України о 05 годині 21 червня 2020 року, датою закінчення дії ухвали про тримання його під вартою визначаю 05 годину 18 серпня 2020 року.
З огляду на тяжкість пред`явленої підозри та на матеріальний стан ОСОБА_4 , заставу визначаю у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі ??126 120? гривень.???
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 186, 194, 196-197, 309-310, 395 КПК України, -
Клопотання слідчої СВ Шевченківського ВП ДВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити заставу у розмірі шістдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі ?126 120? гривень.?
У випадку внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язання про виконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, у провадженні якого буде знаходитись справа, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та фактично мешкає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, в залежності від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого фактичного місця проживання, у разі невиконання яких, слідчим суддею або судом буде вирішено питання про звернення застави в дохід Держави.
Дата закінчення дії ухвали 05 година 18 серпня 2020 року.
На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб зо дня її винесення.
Слідчий суддя ОСОБА_1