ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/2125/19 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа №641/9508/19 Доповідач - ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 грудня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
прокурора - ОСОБА_6

адвоката - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 , як захисника підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21 листопада 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого Слобідського відділу поліції ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0002651 від 18.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21 листопада 2019 року задоволено клопотання слідчого Слобідського відділу поліції ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0002651 від 18.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківська установа виконання покарань» (№ 27), строком на 60 днів, з моменту фактичного затримання з 17:10 години 18 листопада 2019 року до 17:10 години 16 січня 2020 року.

Не погодившись із ухвалою слідчого адвокат ОСОБА_7 , як захисник підозрюваного ОСОБА_8 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід. В обґрунтування скарги адвокат посилався на неповне дослідження судом підстав для обрання такого запобіжного заходу, оскільки прокурором не доведено, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, що перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджати кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину. Також зазначив про відсутність доказів причетності ОСОБА_8 до вчинення інкримінованого йому злочину.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора та захисника підозрюваного, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Слобідського відділу поліції ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0002651 від 18.11.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Згідно протоколу затримання від 19.11.2019 ОСОБА_8 був затриманий 18.11.2019 о 17.10 годині в порядку ст. 208 КПК України, без ухвали слідчого судді.
Матеріал досудового розслідування внесений до ЄРДР за № 0002651 від 18.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

20.11.2019 року слідчий поліції ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 . В обґрунтування клопотання слідчий посилався на тяжкість кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України. Зазначив, що ОСОБА_8 офіційно не працевлаштований, в нього відсутні законні джерела існування, що свідчить про ризик вчинення ним повторних злочинів. За вчинення вказаного злочину, передбачено покарання, у вигляді лише позбавлення волі строком від 8 до 15 років з конфіскацією майна, так як вказаний злочин віднесено до категорії особливо тяжкого злочину, що дає достатні підстави вважати, що він може переховуватись від органів слідства або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. У зв`язку з вищевикладеним, слідчий просив задовольнити клопотання про обрання стосовно ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без внесення застави.
Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21 листопада 2019 року задоволено клопотання слідчого. ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківська установа виконання покарань» (№ 27), строком на 60 днів, з моменту фактичного затримання з 17:10 години 18 листопада 2019 року до 17:10 години 16 січня 2020 року.
Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно ОСОБА_8 , слідчий суддя зазначив, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри, сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими до суду та вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий суддя вважав встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування, суду; незаконний вплив на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні та ризик вчинити інше кримінальне правопорушення. Судом враховано дані про особу підозрюваного і доведено достатньо підстав вважати, що ОСОБА_8 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих чи свідків та/або вчинити інший злочин.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті. Докази, надані суду, вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: дані про особу підозрюваного, який офіційно не працевлаштований, і в нього відсутні законні джерела існування, скоїв особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання, у вигляді позбавлення волі строком від 8 до 15 років з конфіскацією майна. Вказане дає підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого чи свідків або вчинити інший злочин. Вина ОСОБА_8 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: заявою про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_11 ; даними отриманими за результатами проведених експертиз; допитом свідка ОСОБА_12 , пред`явленням особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_12 , яка впізнала ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , як осіб, які наносили удари та зірвали жилетку з грошовими коштами з потерпілого, при цьому свідок пояснила, що чоловіків було четверо, три з яких наносили удари та ще один чекав в автомобілі; даними зафіксованими в протоколі обшуку від 18.11.2019, що проводився за адресою: АДРЕСА_1 , даними зафіксованими в протоколі обшуку автомобіля від 18.11.2019, допитом свідка ОСОБА_15 , слідчим експериментом за участі свідка ОСОБА_12 та іншими дослідженими у судовому засіданні доказами. Вказане свідчить про достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, запобігання яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.
Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".(рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Наявність встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених п.п. 1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України є доведеною, врахована вагомість наявних доказів у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка в цілому відповідає вимогам ст.196 КПК України. З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави, погоджується і апеляційний суд.

Доводи захисника ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 в апеляційній скарзі стосовно відсутності доказів стосовно причетності підозрюваного до інкримінованого йому злочину на даному етапі провадження судом не вирішуються, оскільки такі питання судом вирішуються під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювання доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Питання щодо остаточної кваліфікації має бути вирішене органом досудового розслідування. Вказані обставини у своїй сукупності обґрунтовують висновок слідчого судді щодо неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні. Посилання стосовно недоведеності зазначених в клопотанні ризиків спростовуються матеріалами справи і не свідчать про необґрунтованість ухвали слідчого судді.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою і підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.
Керуючись ст.ст. 376, 392, 393, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 , як захисника підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21 листопада 2019 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді