Справа №: 403/571/17
провадження №: 1-кп/398/109/19
УХВАЛА
Іменем України

"19" грудня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
в складі колегії: головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
з участю секретаря ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії в залі суду м.Олександрії в режимі відео конференції з ДУ "Кропивницький слідчий ізолятор" кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_6 ,
захисника - адвоката ОСОБА_7 ,
обвинуваченого - ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В :
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на 60 днів. Дане клопотання обґрунтовує тим, що 05.01.2020 р. закінчується строк дії запобіжного заходу, однак розгляд справи до цього часу завершити неможливо. На даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого перешкоджати судовому провадженню, переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Обвинувачений ОСОБА_5 заперечує проти продовження строку тримання під варто, запевняє, що не буде перховуватися від суду.
Захисник ОСОБА_7 підтримує думку обвинуваченого, вважає, що відносно ОСОБА_5 можливо обрати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Судова колегія, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Згідно ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у виді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд першої інстанції, для прийняття законного й обґрунтованого рішення, відповідно до ст. ст.178,199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа, та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Так, відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Крім того, при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно з положеннями ст. 183 , ст.199 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
В справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
В рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
Крім того, судова колегія виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції».
По даному кримінальному провадженню відносно обвинуваченого ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 спливає 05.01.2020 р.
ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, раніше не судимий, однак, в Розівському районному суді Запорізької області відносно нього перебуває на розгляді кримінальне провадження, передбачене ч.4 ст. 407 КК України, обвинувачений ухилявся від явки до Розівського районного суду Запорізької області суду, тому є обґрунтовані підстави вважати, що він буде ухилятися від явки до суду і по даному кримінальному провадженню. ОСОБА_5 не одружений, на утриманні неповнолітніх чи малолітніх дітей не має, крім того, не працює, а отже не має засобів до існування.

Судовий розгляд даного кримінального провадження не завершено. На даний час продовжують існувати ризики того, що обвинувачений може перешкоджати судовому провадженню, переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено, ризики, які були визначені ухвалами суду про обрання та продовження обвинуваченому запобіжного заходу, не відпали та не зменшились. Цілодобовий домашній арешт, або інший більш м`який запобіжний захід не може забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження в суді .
Стороною захисту не надані докази неможливості тримання обвинуваченого під вартою.

За таких обставин, судова колегія вважає за доцільне продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів.
Керуючись ст. 331 КПК України, -
У Х В А Л И Л А :
Відкласти розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України на 15 год. 30.01.2020 року.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів з 19.12.2019 року до 16.02.2020 року включно.

Копію ухвали направити в Державну установу «Кропивницький слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення.
Строк подачі апеляційної скарги обвинуваченим обчислюється з моменту вручення йому копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3