У Х В А Л А
Справа № 126/1858/18

Провадження № 1-кп/126/138/2020

01 липня 2020 року м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

із секретарем ОСОБА_2

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

законного представника потерпілої ОСОБА_6

захисника потерпілої адвоката ОСОБА_7

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Бершадь обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000257 від 10.05.2018 року по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 156 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Згідно обвинувального акту (з урахуванням зміненого обвинувачення) ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 156КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу, у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб.

Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_4 , заперечувала проти обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Крім того, заявила клопотання про залучення у якості свідка ОСОБА_8 ..

Обвинувачений в судовому засіданні, також заперечував проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та зазначив, що в призначені раніше судові засідання не мав можливості з`явитися, через погане транспортне сполучення в період карантину, між містом Бершадь та селом Яланець, зобов`язався у всі подальші засідання з`являтися. Також заявив клопотання про скасування накладеного на нього грошового стягнення за неявку в судове засідання. заявлене його захисником клопотання просив задовольнити.

Захисник обвинуваченого клопотання ОСОБА_3 підтримала, просила задовольнити.

Захисник потерпілої, адвокат ОСОБА_7 , не заперечував проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, проте заперечував проти задоволення клопотань захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 та клопотання обвинуваченого.

Законний представник потерпілої ОСОБА_6 та потерпіла ОСОБА_5 підтримали думку свого захисника та зазначили, що також проживають у с.Яланець, проте в раніше призначені судові засідання з`являлися, не зважаючи на труднощі в транспортному сполучені, а тому просили відмовити в задоволенні клопотання обвинуваченого щодо скасування накладеного на нього грошового стягнення.

Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку сторін суд приходить до слідуючих висновків.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

З урахуванням вимог ч.1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з п. 1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 p. N 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч.1 ст.194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні; а також враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі, наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно ч 2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення у поданому клопотанні, а саме те, що обвинувачений переховується від суду, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, оскільки в судовому засіданні ОСОБА_3 зобов`язався з`являтися у всі призначені в подальшому судові засідання та немає на меті переховуватися від суду.

Що стосується клопотання захисника обвинуваченого про допит свідка, то суд приходить до наступного висновку.

Порядок відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів передбачено статтею 290 КПК України, відповідно до ч. 9 якої сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Сторони кримінального провадження зобов`язані здійснювати відкриття одне одній додаткових матеріалів, отриманих до або під час судового розгляду (ч. 10 ст. 290 КПК України).

Згідно ч.11 ст. 290 КПК України сторони кримінального провадження зобов`язані здійснювати відкриття одне одній додаткових матеріалів, отриманих до або під час судового розгляду.

Частиною 12 ст. 290 КПК України передбачено, що якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

Таким чином, оскільки захист не відкривав стороні обвинувачення додаткові матеріали, а саме свідка ОСОБА_8 , яка не була відома і не допитувалася на досудовому розслідуванні, суд вважає, що не має правових підстав для задоволення клопотання про виклик і допит даного свідка. Крім того, заявлене клопотання захисника обвинуваченого є необгрунтованим, оскільки в ньому не вказано, які саме обставнини справи може повідомити зазначений свідок.

Суд, також вважає за необхідне роз`яснити стороні захисту, що вона не позбавлена можливості повторно порушити перед судом питання про допит свідку після виконання вимог статті 290 КПК України.

Також, захисником обвинуваченого було заявлено клопотання про скасування накладеного на обвинуваченого грошового стягнення, у зв`язку з неявкою сторін.

Відповідно до ст.147 КПК України, особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладання грошового стягнення. Суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладання грошового стягнення, а в іншому випадку призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладання грошового стягнення.

Зазначена обвинуваченим в клопотанні причина його неявки в судове засідання не є поважною, оскільки зазначені ним обставини про не можливість прибути в судове засідання через погане транспортне сполучення не позбавляло його можливості в телефонному режимі повідомити суд про неможливість взяти участь в судовому засіданні.

За таких обставин у задоволенні клопотання обвинуваченого про сксування накладеного на нього грошового стягненя суд відмовляє.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 131, 132, 144, 176-178, 183, 184, 194, 290, 331, 369-371 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ :
В задоволенні клопотання прокурора Бершадської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_3 - відмовити.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про скасування накладеного на нього грошового стягнення - відмовити.

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_4 про виклик свідка - відмовити.

Судове засідання відкласти до 17.08.2020 року до 14:30 год.

У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Суддя ОСОБА_1