Справа № 175/1786/20
Провадження № 1-кс/175/523/20
У Х В А Л А
Іменем України

27 травня 2020 року смт. Слобожанське
Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю: прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваної ОСОБА_5
розглянувши клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у м. Тольяті, Росія, громадянки України, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
яке надійшло до суду 27 травня 2020 року, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000681 від 25.05.2020 року, щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання,
В С Т А Н О В И В:
До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання слідчого про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000681 від 25.05.2020 року відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.
Документами, які підтверджують надання підозрюваній копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, 26 травня 2020 року є підпис підозрюваної та її захисника про вручення зазначених документів.
Підозрювана була затримана 25.05.2020 року 20:00 год. та доставлена до зали суду під конвоєм.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що 25.05.2020 приблизно о 19:38 год., ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в приміщенні будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , в ході сварки на ґрунті неприязних відносин під час спільного вживання алкогольних напоїв зі своїм знайомим ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , завдала один удар кухонним ножем, який вона взяла в ході конфлікту в кухонній кімнаті та тримаючи його правою рукою в область черевної порожнини ОСОБА_7 , чим спричинила останньому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення черевної порожнини з пошкодженням печінки та гострої крововтратою, відповідно до довідки № 1010 від 26.05.2020 року.
Виявлені тілесні ушкодження за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпечності для життя в момент спричинення, та як такі, що призвели до смерті потерпілого та перебувають в прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті потерпілого ОСОБА_7 .
Тим самим, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивство), тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 1 ст. 115 КК України.
Слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що наявні ризики, передбачені п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що є достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування; може впливати на свідків.
Прокурор у судовому засідання клопотання підтримав, вважає, що існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливати на свідків.
Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрювана в судовому засіданні вину у вчиненні кримінального правопорушення визнала, просила застосувати більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч.ч.1-3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
26.05.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення підтверджується зібраними матеріалами під час досудового розслідування, що підтверджується наявними в матеріалах доказами.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваної, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
При обранні підозрюваній запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення є вагомими, ОСОБА_5 офіційно не працевлаштована, зі слів підозрюваної має на утриманні малолітню доньку, раніше не судима, крім того, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , є особливо тяжким, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років.
До того ж в судовому засіданні органом досудового розслідування доведена наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п.п.1, 3 ч. 1ст. 177 КПК України, а зокрема: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що негативно вплине на хід досудового розслідування; незаконно впливати на свідків. Такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання та домашній арешт у даному випадку є занадто м`якими і вони не будуть сприяти запобіганню вищезазначеним ризикам, з особистою порукою до суду ніхто не звертався.
Слідчий суддя вважає доведеним, прокурором, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні про обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Згідно ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов"язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним... обов"язків передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
Але, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, яка спричинила смерть людини, тому слідчий суддя вважає за необхідне заставу підозрюваній не визначати на підставі ч.4 ст.183 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків на строк шістдесят днів, а саме до 20-00 год. 23 липня 2020 року.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання по протоколу затримання, складеному у порядку ст.208-211 КПК України, тобто з 20-00 год. 25 травня 2020 року.
Дата закінчення дії ухвали 23 липня 2020 року.
Вручити копію ухвали підозрюваній негайно після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1