Єдиний унікальний номер 205/4985/20
Єдиний унікальний № 205/4985/20
Провадження № 1-кс/205/959/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2020 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпра, громадянина України, має середньо-спеціальну освіту, офіційно працевлаштованого на посаді токаря у Дніпровському пасажирському вагонному депо, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, дітей не має, раніше не судимого, з 2012 року перебуває на обліку у лікаря психіатра з діагнозом шизофренія;

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001576 від 07 липня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

08 липня 2020 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовано тим, що 07 липня 2020 року до Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає: АДРЕСА_2 , що 07 липня 2020 року приблизно об 11 годині 00 хвилин, невстановлена особа, перебуваючи на перехресті пр. І. Мазепи та вул. Дунаєвського у м. Дніпрі, грубо порушила громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалися особливою зухвалістю із застосуванням предмету, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

Так, приблизно об 11 годині 00 хвилин 07 липня 2020 року (більш точного часу під час досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився на перехресті пр. Івана Мазепи та вул. Дунаєвського у м. Дніпро, та мав при собі предмет металевий загострений прут із спеціальними виточками під руків`я. В цей час на зустріч ОСОБА_6 йшов раніше йому не знайомий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . В цей момент у ОСОБА_6 , який побачив ОСОБА_7 , виник злочинний умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю та із застосуванням предмета, спеціально заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

Реалізуючи вказаний злочинний умисел, грубо порушуючи встановлені суспільні відносини та громадський порядок, нехтуючи загальноприйняті суспільством моральні засади, усвідомлюючи, що знаходиться в громадському місці, діючи з особливою зухвалістю, за відсутності будь-якого конфлікту із ОСОБА_7 , без попередження, ОСОБА_6 дістав з-під футболки вищевказаний металевий загострений прут та наніс ним удар ОСОБА_7 по ділянці тулуба, в результаті чого спричинив тілесні ушкодження, одразу після чого, ОСОБА_6 почав гучно виражатися нецензурною лайкою в бік ОСОБА_7 та оточуючих людей.

Умисні дії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що виразилися у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, скоєне із застосуванням предмета, спеціально заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, кваліфікуються за ч. 4 ст. 296 КК України.

07 липня 2020 року СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Зазначив, що ступінь тяжкості нанесених підозрюваним тілесних ушкоджень на час розгляду клопотання не встановлена. Вважає обґрунтованими причини та підстави, викладені у клопотанні, та просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні, посилаючись на перебування підозрюваного на обліку у психіатра з діагнозом шизофренія, заперечуючи проти вказаного клопотання з мотивів не доведеності прокурором відповідних ризиків поведінки підозрюваного, просили слідчого суддю обрати запобіжний захід, що не пов`язаний із триманням під вартою та призначити цілодобовий домашній арешт.

Мати підозрюваного, ОСОБА_8 , повідомила, що ОСОБА_6 маючи діагноз шизофренія, приймає відповідне лікування, яке несумісне із вживанням алкогольних напоїв, які він останнім часом вживає. У зв`язку з цим, ОСОБА_6 тривалий час по декілька ночей може бути відсутнім вдома, де він і що робить невідомо. Вдома він нехтує інтересами інших членів родини, нікого не слухає, не ходить на роботу. Зазначила, що у разі обрання судом запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, його виконання підозрюваним забезпечити не зможе.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, прокурора, свідка ОСОБА_8 , дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором в обґрунтування підозри подані такі докази: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 07 липня 2020 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 07 липня 2020 року; протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками ОСОБА_7 від 07 липня 2020 року; протокол огляду місця події від 07 липня 2020 року за адресою: м. Дніпро, пров. Дружби, біля будинку №2; постанову про визнання речових доказів від 07 липня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 07 липня 2020 року; протокол пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками ОСОБА_9 від 07 липня 2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 07 липня 2020 року; протокол пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками ОСОБА_10 від 07 липня 2020 року.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbelland Hartleyv. theUnited Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Вказані вище докази у їх сукупності дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названих кримінальних правопорушень. Адже зі змісту абсолютно всіх доказів наданих слідчому судді вбачається наявність обставини щодо знаходження 07 липня 2020 року потерпілого разом з підозрюваним на перехресті пр. Івана Мазепи та вул. Дунаєвського у м. Дніпрі, та вчинення останнім хуліганських дій, сторонами не спростовувалася.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні), оскільки ОСОБА_6 хоча і має соціальні зв`язки батьків та сестру, однак, перебуває з ними в конфліктних відносинах, офіційно працевлаштований, однак систематично порушує умови праці, мати підозрюваного зазначила, що ОСОБА_6 тривалий час може бути відсутній вдома.

Також слідчий суддя бере до уваги конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні. Вищевказані обставини у повній мірі вказують саме на відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що підозрюваний не буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду або не буде чинити незаконний вплив на потерпілого, свідків.

Також слідчий суддя бере до уваги посилання сторони захисту та підозрюваного, що ОСОБА_6 перебуває на обліку у психіатра з діагнозом шизофренія.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаному ризику протиправної поведінки підозрюваного.
Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.
Крім того, на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не повноважний оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Таким чином, суд вважає причетність підозрюваної особи до вчинення вказаного кримінального правопорушення достатньо вірогідною, що обумовлює законодавчо передбачену можливість застосування обмежувального заходу.

Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо можливості у підозрюваного незаконно впливати на потерпілого та свідків або переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Обґрунтовуючи наявність вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, його репутацію, соціальні зв`язки, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаних правопорушеннях.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Таким чином не можна ототожнювати мету запобіжного заходу, який застосовується до особи, із покаранням за вчинення злочину, якщо вина підозрюваного у скоєнні останнього буде доведена у передбаченому законом порядку.

У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У зв`язку з тим, що підозрюваним завдано шкоду здоров`ю потерпілого, слідчий суддя вважає за необхідне не обирати запобіжний захід у вигляді застави.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 11 години 35 хвилин 05 вересня 2020 року включно.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвалу мені оголошено та копію вручено: _________________ року.

___________________________/____________________/