Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/586/2020 Справа № 641/1987/20
УХВАЛА
17 березня 2020 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
захисника адвоката ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Люботин Харківської області , громадянина України, українця, з неповною середньою освітою ,не працюючого , розлученого , зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в один з днів на початку січня 2020 року, більш точний час у ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_6 , знаходячись в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в ході сварки зі своїм рідним братом ОСОБА_7 , маючи раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на спричинення смерті останньому, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, схопивши та тримаючи в руці дерев`яну восьмигранну палицю наніс нею ОСОБА_7 один удар по голові, а коли останній спробував вибігти з кімнати, він йому наніс ще два удари вказаною палицею по голові в результаті чого ОСОБА_7 впав на підлогу, і коли останній лежав на спині в напівсвідомому стані, ОСОБА_6 підійшов до нього і правою ногою наступив йому на шию, продовжуючи давити ногою, доки ОСОБА_7 через кілька хвилин перестав подавати ознаки життя. Після цього, через декілька днів ОСОБА_6 , вирішивши позбутися трупу свого брата ОСОБА_7 , обмотав останнього плівкою і перемістив його до підвального приміщення, що розташоване у під`їзді №5, будинку АДРЕСА_3 , куди, викопавши яму, поклав труп ОСОБА_7 .
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині (умисного вбивства).
14.03.2020 о 18 год. 45 хв. ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Під час досудового розслідування були зібрані докази, які вказують на вину ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, а саме його причетність підтверджується: протоколами оглядів місця події, в ході яких було вилучено сліди вчинення даного правопорушення, явкою з повинною ОСОБА_6 , слідчим експериментом з ОСОБА_6 та ін. доказами.
На даний час існують наступні, передбачені ст. 177 КПК України ризики, а саме:
- підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів за яке законом, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому маються підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування, намагаючись тим самим уникнути кримінальної відповідальності за вчинений ним злочин. Також ризик переховування від правоохоронних органів підтверджується тим фактом, що ОСОБА_6 ніде не працює, розлучений та не має сталих соціальних зв`язків у суспільстві;
- підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків, які надали свідчення, що підтверджують вину підозрюваного та будуть надавати свідчення в подальшому, а саме: ОСОБА_8 , а тому у разі не обрання даної міри запобіжного заходу він може мати можливість незаконно вплинути на останню з метою зміни її свідчень, наданих на стадії досудового розслідування враховуючи принцип безпосередності дослідження доказів під час судового розгляду.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просила відмовити у задоволені клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .
Заслухавши думки слідчого та прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується доказами, які зібрані під час досудового розслідування.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`яти років.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею цього Кодексу.
Підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину за яке законом передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, отже є обґрунтовані підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, або незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, або перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином.
Таким чином, суд вважає встановленим існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеному ризику.
Однак, враховуючи існування вищезазначених ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим у вчиненні злочину у якому він підозрюється, з метою забезпечення дієвості вказаного кримінального провадження застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд застосовує до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
При постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, питання щодо можливості визначення розміру застави судом не вирішується відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 -запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в Державній установі « Харківській слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою рахувати з 17 березня 2020 року.
Строк дії ухвали до 15 травня 2020 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя- ОСОБА_1