Провадження №: 1-кп/755/92/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" січня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Галиги І.О.,

секретаря Ляшинської А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяви ОСОБА_1 про виправлення описок у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 08 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 ,

встановив
Засуджений ОСОБА_1 звернувся до суду із заявами від 10 листопада 2019 року та 14 листопада 2019 року про виправлення описок у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 08 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 , відповідно до яких просить виправити описки в мотивувальній та резолютивній частині вироку, а саме змінити викладені у ньому його покази, а також внести зміни щодо стягнення витрат за проведення фоноскопічної експертизи, просить віднести їх до витрат здійснених за рахунок державного бюджету.

У судове засідання заявник не доставлений, інші учасники судового розгляду не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, а тому суд, враховуючи положення ч. 2 ст.379 КПК України, вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, які стосуються розгляду заяви, вбачається наступне.

Вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 08 листопада 2019 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст.259 КК України та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 6 (шість) років.

Також вказаним судовим рішенням стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави витрати за проведення експертизи у сумі 3432 гривень (висновок № 9-448 від 31 серпня 2018 року).

Так, судове рішення має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних і стилістичних помилок, виправлень), а також повинно бути точним.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Ч. 5 ст. 371 КПК України передбачено, що виправлення в судовому рішенні мають бути засвідченні підписами суддів того складу суду, який його ухвалив.

У даному конкретному випадку, суд не вбачає правових підстав для внесення виправлень у рішення суду, зокрема в частині стягнення витрат за проведення експертизи, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду.

Щодо порушеного заявником питання відмінності у його показах викладених у мотивувальній частині вироку, то останнім не зазначено, в чому саме полягає відмінність та «перекручування» у них.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну судового рішення шляхом внесення до нього нових даних та зміни встановлених висновків суду, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст. 379, 380 КПК України, а тому заяви про виправлення зазначених описок у судовому рішенні задоволені бути не можуть.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379 КПК України, суд,

встановив

У задоволенні заяв ОСОБА_1 від 10 листопада 2019 року та 14 листопада 2019 року про виправлення описок у вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 08 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Києва.

Суддя