Справа № 629/6293/19
Номер провадження 1-кп/629/206/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретарів судових засідань ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Лозівського міськрайонного суду Харківської області кримінальне провадження №0001760 від 02.12.2019 року, яке надійшло з Лозівської місцевої прокуратури Харківської області 17.12.2019 року, відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.1 КК України, -

встановив:

Підстави для прийняття рішення по справі, передбачені п.п.1-4 ч.2 ст.314 КПК України: затвердження або відмови в затвердженні угоди, в порядку передбаченому статтями 468-475 КПК України; закриття провадження, в порядку передбаченому пунктами 4-8 частини 1,2 ст.284 КПК України; повернення обвинувального акту - відсутні.

Дане кримінальне провадження підсудне Лозівському міськрайонному суду Харківської області.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст.291 КПК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурор звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, шляхом подання відповідного клопотання, виклавши доводи такої необхідності, а також вважав за можливе призначити судовий розгляд справи відносно ОСОБА_5 на підставі обвинувального акту.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, вірогідність ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Вислухавши думку прокурора, який наполягав на задоволенні клопотання та застосуванні до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній вчинив злочин середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до трьох років, не судимий, не працює, не має сталих соціальних зв`язків та постійного місця проживання, переховувався від суду, у зв`язку з чим ухвалою суду від 04.02.2020 року був оголошений у розшук, обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , які заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили обрати більш м`який особисте зобов`язання та вважали за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, враховуючи встановлені існування ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України: переховування обвинуваченого від суду, вірогідність вчинення інших кримінальних правопорушень та оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні яких обвинувачується, репутацію обвинуваченого, відсутність працевлаштування та самостійного забезпечення, відсутність заощаджень для забезпечення власних потреб, відсутність реєстрації та постійного місця проживання, суд приходить до висновку, що застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому задовольняє клопотання прокурора та застосовує до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до двох місяців.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст.183 ч.1 п.3 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Відповідно до ст.183 ч.3,4 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті та зазначити, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім цього, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, вислухавши думку учасників судового розгляду, беручи до уваги, що в даній справі є достатньо підстав для її розгляду в судовому засіданні, суд вважає за необхідне призначити справу відносно ОСОБА_5 до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, який здійснювати суддею одноособово за участю прокурора, потерпілого, обвинуваченого, захисника та свідків. З метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, суд доручає уповноваженому органу з питань пробації скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого.

Керуючись ст.ст.314-316,334,371,372 КПК України, суд, -

постановив:

Кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.1 КК України, призначити до судового розгляду у залі Лозівського міськрайонного суду Харківської області на 08-30 год. 06.03.2020 року.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні, з викликом учасників судового провадження: прокурора, потерпілого, обвинуваченого та свідків.

Клопотання прокурора, задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», строком до 02.05.2020 року.

Визначити суму застави у розмірі 2 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) гривні, які необхідно внести на розрахунковий рахунок UA0006674, , банк отримувача ДКС України м.Київ, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) носити електронний засіб контролю.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу, відмовити.

Доручити Лозівському міськрайонному відділу філії ДУ «Центр пробації» Харківської області в строк до 06.03.2020 року скласти та надати до суду досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Новий Мир Борівського району Харківської області, без визначеного місця проживання, в силу ст.89 КК України не судимого.

Копію ухвали направити Лозівському міськрайонному відділу філії ДУ «Центр пробації» Харківської області, для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в семиденний строк з дня проголошення ухвали. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1