справа №619/1/20
провадження №1-кс/619/1/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2020 року Дергачівський районний суд Харківської області

в складі: слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

власника майна - ОСОБА_4 ,

користувача майна - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_8 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001711 від 27.12.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 України,-

ВСТАНОВИВ:
02.01.2019 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_8 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001711 від 27.12.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 26 грудня 2019 року близько 16 год. 25 хв. на ділянці дороги поблизу будинку №32 по вул. Горького в с. Черкаська Лозова Дергачівського району Харківської області, водій автомобіля марка «АCURA» модель «ILX», білого кольору, з державним реєстраційним номером « НОМЕР_1 », допустив порушення правил безпеки дорожнього руху, в результаті якого здійснив наїзд на неповнолітнього пішохода - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був госпіталізований до КНП"МКЛІШНМД" ХМР, з первинним діагнозом: забійна рана лобної ділянки зліва, гематома надбрівної дуги, закритий злом лівого бедра.
26.12.2019 під час огляду місця події - автодороги по вул. Горького, поблизу буд. 32 с. Черкаська Лозова Дергачівського району Харківській області було виявлено та вилучено: автомобіль марки «АCURA» модель «ILX», білого кольору, з державним реєстраційним номером « НОМЕР_1 », водійське посвідчення ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «АCURA» модель «ILX», білого кольору, з державним реєстраційним номером « НОМЕР_1 » СЖЕ № НОМЕР_3 , що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 тел. НОМЕР_4 .
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України автомобіль марки «АCURA» модель «ILX», білого кольору, з державним реєстраційним номером « НОМЕР_1 », водійське посвідчення ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «АCURA» модель «ILX», білого кольору, з державним реєстраційним номером « НОМЕР_1 » СЖЕ № НОМЕР_3 , що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 тел. НОМЕР_4 є тимчасово вилученим майном.
Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.
Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
Прокурор в судовому засіданні просив накласти арешт на майно з забороною відчуження та передати власнику на відповідальне зберігання за адресою: Харківська область, Дергачівський район, смт. Мала Данилівка вул. Гагаріна, буд.112.

Захисник ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про часткове задоволення клопотання з наступних мотивів.

Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0001711 від 27.12.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 України.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , погоджено з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_8 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001711 від 27.12.2019, за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, а саме: автомобіль марки «АCURA» модель «ILX», білого кольору, з державним реєстраційним номером « НОМЕР_1 » з забороною відчуження та передати на відповідальне зберігання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 ;

- водійське посвідчення ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 ;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «АCURA» модель «ILX», білого кольору, з державним реєстраційним номером « НОМЕР_1 » СЖЕ № НОМЕР_3 що належать ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 тел. НОМЕР_4 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1