УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005130 від 06.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий звернулася до слідчого судді з вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в обкладинці білого кольору, який вилучено під час ОМП 05.12.2019 року до Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області, що по вул. Л.Українки, 17 в м.Житомирі.

В судове засідання слідчий та власник майна не з`явилися, що не перешкоджає розгляду клопотання, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Так, ч. 7 ст. 236 КПК України визначено, що при обшуку слідчий має право оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснених на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається з клопотання та протоколу огляду місця події від 05.12.2019 року, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в обкладинці білого кольору, було вилучено в ході проведення огляду місця події 05.12.2019 року. Натомість, слідчий звернулася з клопотанням про накладення арешту на вищевказаний паспорт 18.12.2019 року, що свідчить про пропущення строку, встановленого КПК України, для звернення до суду з таким клопотанням.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Слідчим разом з клопотанням про арешт майна не було подано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку та доказів поважності причин пропуску цього строку.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання слідчого про арешт майна, подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а тому вказане клопотання необхідно повернути для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 170-173, 236, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005130 від 06.12.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна - повернути та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1