У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 грудня 2019 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
перекладача ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6
потерпілої ОСОБА_7

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, у м. Ужгород, кримінальне провадження № 308/13710/19, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003384 від 23.10.2019 року про обвинувачення:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово не працюючого, не одруженого, раніше судимого,
у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 187 КК України ,-
В С Т А Н О В И В :

На розгляді в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстр судових розслідувань за №0003384 від 23.10.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив постановити ухвалу про призначення справи до судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає. Також просив продовжити обраний відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляд тримання під вартою на 60 днів, з підстав того, що ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу продовжують існувати і на даний час. ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину передбаченого ч.2 ст. 187 КК України та вразі зміни запобіжного заходу, може намагатися уникнути кримінальної відповідальності, а саме існує реальна загроза його переховування від суду, та враховуючи наведене також наявний ризик перешкоджання кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілу та свідків.
Потерпіла ОСОБА_7 у підготовчому судовому засіданні підтримала думку прокурора про продовження строку тримання під вартою. Не заперечила щодо призначення справи до судового розгляду.
У підготовчому судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 просила відмовити в задоволенні клопотання та обрати відносно її підзахисного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Щодо призначення справи до судового розгляду не заперечила.
ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні не заперечив щодо можливості призначення справи до судового розгляду на підставі обвинувального акта. Заперечив проти задоволення клопотання прокурора про продовження обраного відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати відносно нього домашній арешт, оскільки має намір побути з новонародженою донькою.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до висновку про можливість призначення справи до судового розгляду.
Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, такий складений відносно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, угоди не укладені, підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві не встановлено.
Суд, під час підготовки до судового розгляду, визначивши дату та місце проведення судового розгляду, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі необхідні дії, завершує підготовку до судового розгляду.
Частиною 3 статті 315 КПК України визначено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України суд, незалежно від наявності клопотань зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, згідно з ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.10.2019 року (справа № 308/12162/19) відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без права внесення застави. Строк тримання під вартою встановлено до 20.12.2019 року.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1ст. 177 КПК.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.
Суду надано достатньо доказів, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення та наявність підстав вважати, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Одночасно, в рішенні Харченко проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості.
Суд також бере до уваги ті обставини, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке у відповідності до вимог ст.12 КК України відносяться до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 7 до 10 років, враховує особу обвинуваченого, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, раніше притягався до кримінальної відповідальності.
Заслухавши учасників судового засідання, враховуючи вищенаведені ризики і обставини, які у своїй сукупності беруться до уваги судом при вирішенні питання про продовження обраного обвинуваченому запобіжного заходу, суд вважає, що обставини, зазначені при обранні запобіжного заходу продовжують існувати і по даний час, судове провадження не закінчено, ОСОБА_5 перебуваючи на волі може ухилятися від явки до суду і виконання процесуальних рішень, а також перешкоджати встановленню істини у справі, а тому з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого, запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою необхідно продовжити, а застосування більш м`яких запобіжних заходів особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт та застава, будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який.
З урахуванням викладеного та наявних ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, суд дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, обвинуваченому ОСОБА_5 , буде недостатнім для забезпечення кримінального провадження, а тому подане стороною захисту клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт, не підлягає до задоволення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 314, 315, 331, 372 КПК України, суд ,-

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну обраного відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відмовити.
Клопотання прокурора задоволити.
Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , на період судового розгляду справи, але не більше ніж на 60 днів, а саме до 06 лютого 2020 року включно.
Кримінальне провадження №0003384 від 23.10.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 19 грудня 2019 року, на 14 год. 00 хв.
У судове засідання викликати учасників судового провадження.
Роз`яснити учасникам провадження про їх право ознайомлення з матеріалами кримінального провадження на підставі їх письмового клопотання.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1