Справа № 645/2198/20
Провадження № 1-кс/645/522/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 квітня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
власника майна ОСОБА_4 ,
представника власника майна адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000804 від 20 квітня 2020 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на наступне майно: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 ; посвідчення водія НОМЕР_2 ; ключі від автомобіля; транспортний засіб марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 ;10 (десять) бетонних бордюрів довжиною близько 1 метру.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, щодо Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення, що 19.04.2020 близько 22:51 год. за адресою: м. Харків, пр. П. Григоренко, 21/1, невстановлена особа нібито викрадає бордюрний камінь. 19.04.2020 близько 22:56 год. на виїзді з двору будинку АДРЕСА_1 , співробітниками УПП в Харківській області ДПП виявлено автомобіль «Toyota Prado», д.н.з. НОМЕР_4 , під керуванням ОСОБА_4 , в багажнику якого виявлено бордюрні камені.

20.04.2020 в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, 16-Б вилучено пластикове свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія НОМЕР_2 , ключі від автомобіля, транспортний засіб марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 та 10 (десять) бетонних бордюрів довжиною близько 1 метру.

21.04.2020 свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія НОМЕР_2 , ключі від автомобіля, транспортний засіб марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 та 10 (десять) бетонних бордюрів довжиною близько 1 метру - визнано речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Прокурор зазначає, що вилучене майно має доказове значення у кримінальному провадженні, визнане речовим доказом, необхідність накладення на яке визначається потребою в проведенні відповідно до вказаного майна експертиз, що сприятиме розкриттю кримінального правопорушення та притягненню винної особи до кримінальної відповідальності.
Прокурор Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 клопотання підтримала, пояснивши, що в подальшому в процесі досудового розслідування буде потреба у проведенні необхідних експертиз, а тому є необхідність в накладенні арешту на тимчасово вилучене майно, а саме 10 (десять) бетонних бордюрів довжиною близько 1 метру, які можливо були предметом крадіжки, а також транспортний засіб марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , за допомогою якого вчинювалася крадіжка.
Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_4 проти задоволення клопотання прокурора заперечував. Пояснив, що проживає в будинку АДРЕСА_2 та біля його будинку здійснюються роботи з благоустрою, а саме ремонту під`їзної дороги до будинку, заміни асфальтного покриття та влаштування нових бордюрів. З найкращих міркувань ОСОБА_4 через інтернет мережу придбав 10 бордюрів, щоб відгородити газон біля свого будинку. Придбані ним бордюри знаходилися в багажнику його автомобілю марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , який був зупинений працівниками поліції в той час, як ОСОБА_4 рухався від під`їзду до автостоянки. Фак вчинення крадіжки він заперечує.

При вирішенні клопотання про арешт майна слідчий суддя виходив з наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У відповідності до п. п. 1, 3 ч. 2ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Згідно з ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Додані до клопотання про матеріали кримінального провадження свідчать, що до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення, про те, що 19.04.2020 близько 22:51 год. за адресою: м. Харків, пр. П. Григоренко, 21/1, невстановлена особа нібито викрадає бордюрний камінь. 19.04.2020 близько 22:56 год. на виїзді з двору будинку АДРЕСА_1 , співробітниками УПП в Харківській області ДПП виявлено автомобіль «Toyota Prado», д.н.з. НОМЕР_4 , під керуванням ОСОБА_4 , в багажнику якого виявлено бордюрні камені.

Слідчим суддею встановлено, що згідно протоколу огляду предметів, що долучений до матеріалів клопотання, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000804 від 20.04.2020 року, органами поліції було виявлено під час обшуку за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, 16-Б: пластикове свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія НОМЕР_2 , ключі від автомобіля, транспортний засіб марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 та 10 (десять) бетонних бордюрів довжиною близько 1 метру в багажнику вказаного автомобілю.

За даним фактом Немишлянським ВП ГУНП в Харківській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесене кримінальне провадження за № 0000804 від 20.04.2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Відповідно до постанови слідчого СВ Немишлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 21.04.2020 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000804 від 20.04.2020 року: пластикове свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , посвідчення водія НОМЕР_2 , ключі від автомобіля, транспортний засіб марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_3 та 10 (десять) бетонних бордюрів довжиною близько 1 метру, які було вилучено під час проведення огляду 20.04.2020 року на виїзді з двору будинку АДРЕСА_1 .

Статтею 100 КПК України передбачено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню:

1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан;

4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

У випадках, передбачених цією частиною, речові докази фіксуються за допомогою фотографування або відеозапису та докладно описуються. У разі необхідності може бути збережений зразок речового доказу, достатній для його експертного дослідження або інших цілей кримінального провадження.

Речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Приймаючи до уваги, що за наслідками досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000804 від 20.04.2020 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, встановлено, що автомобіль «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 , якій відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 зареєстрований за ОСОБА_4 , та яким 19.04.2020 року на підставі посвідчення водія НОМЕР_2 керував ОСОБА_4 , ймовірно використовувався для вчинення злочину, а саме незаконного заволодіння десятьма бетонними бордюрами, які були вилучені з багажника вказаного автомобіля, належність яких та походження яких на теперішній час органом досудового розслідування не встановлена, та за обґрунтованими доводами прокурору потребує додаткового з`ясування шляхом огляду, здійснення відповідних запитів до організації з благоустрою та проведення експертиз, а тому можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим визнаний по справі речовим доказом, слідчий суддя вважає, що з метою зберігання вказаних речових доказів слід допустити їх арешт.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000804 від 20 квітня 2020 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 ; посвідчення водія НОМЕР_2 ; ключі від автомобіля; транспортний засіб марки «Toyota» моделі «Prado», чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_3 ; 10 (десять) бетонних бордюрів довжиною близько 1 метру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя -