справа № 208/7840/19
№ провадження 1-кп/208/366/20
УХВАЛА
Іменем України

10 січня 2020 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000058 від 18.10.2019 року відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, одруженого, немаючого на утриманні неповнолітніх дітей, працюючого в АТ «Дніпровська електроцентраль» слюсарем, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ст. 89 КК України несудимого, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

встановив:
ОСОБА_4 , 17.10.2019 року близько 20 годин 00 хвилин, маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, взявши заборонене знаряддя лову одну жилкову рибальську сітку та забродний гумовий костюм, прибув на берег Дніпровського водосховища у м. Кам`янське Дніпропетровської області. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою заздалегідь заготовленого та принесеного з собою забороненого знаряддя лову однієї жилкової рибальської сітки та забродного гумового костюму, ОСОБА_4 , у той же день, тобто 17.10.2019 року, близько 20 годин 10 хвилин, за допомогою забродного гумового костюму, вбрід вийшов на воду Дніпровського водосховища у м. Кам`янське Дніпропетровської області.
Відійшовши від берегу на деяку відстань, у вказаний день близько 20 годин 30 хвилин ОСОБА_4 незаконно встановив у воді Дніпровського водосховища у м. Кам`янське Дніпропетровської області, заздалегідь заготовлене та принесене з собою заборонене знаряддя лову, а саме: одну жилкову рибальську сітку, після чого повернувшись на берег Дніпровського водосховища ОСОБА_4 , пішов додому відпочивати.
В той же день, а саме 17.10.2019 року, близько 23 години 40 хвилин, ОСОБА_4 , знаходячись у вказаному місті, знову за допомогою забродного гумового костюму вийшов на воду Дніпровського водосховища у м. Кам`янське Дніпропетровської області, де продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, зняв раніше встановлену ним одну жилкову рибальську сітку, в якій вже знаходились водні живі біоресурси, а саме: плітка - в кількості 45 одиниць.
Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, вилученні з природного середовища Дніпровського водосховища у м. Кам`янське Дніпропетровської області, тобто водних живих біоресурсів, ОСОБА_4 порушено вимоги чинного законодавства України, а саме: ст. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного Комітету Рибного господарства України» від 15 лютого 1999 року № 19, в яких визначено: «Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених з сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань…».
Тим самим, відповідно до додатку № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209, своїми умисними діями ОСОБА_4 заподіяв істотну шкоду державі в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, розмір якої відповідно до розрахунку суми збитків головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області ОСОБА_5 , підтвердженого висновком судово-економічної експертизи № 23/11.2/229 від 08.11.2019 року, складає 3825 гривень 00 копійок.
На підставі викладеного, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, тобто у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, який заподів істотну шкоду.
У судовому засіданні обвинуваченим ОСОБА_4 заявлено клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, що виразилось у повному та добровільному відшкодуванні завданої шкоди, активному сприянні розкриттю злочину, щирому каятті. Провину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення він визнає повністю, на підтвердження відшкодування завданих ним збитків надає банківську квитанцію № 1-2049К від 02.12.2019 року на суму 3825 гривень 00 копійок.
Представник потерпілого - держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, ОСОБА_6 , надав до суду клопотання про проведення підготовчого та судового розгляду за його відсутності, заявлений цивільний позов на суму завданої обвинуваченим шкоди - 3825 гривень 00 копійок підтримує повністю.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечувала проти клопотання обвинуваченого, вказала, що воно відповідає вимогам закону.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям підлягає задоволенню.
В судовому засіданні встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 дійсно щиро розкаявся, визнав себе винуватим, висловлював щирий жаль з приводу вчиненого, завдана кримінальним правопорушенням шкода відшкодована ним у повному обсязі.
Ч. 4 ст. 286 КПК України передбачено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ст. 44 КК України, особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.
Згідно вимог ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23 грудня 2005 року, звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.
Згідно ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України відноситься до злочинів невеликої тяжкості.
Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.
Суд дійшов висновку, що клопотання обвинуваченого є обґрунтованим і підлягає задоволенню, у зв`язку з дійовим каяттям, оскільки як на час проведення досудового розслідування так і на час розгляду справи в суді ОСОБА_4 щиро розкаявся у вчиненому, до кримінальної відповідальності притягується вперше, вчинив злочин невеликої тяжкості, добровільно відшкодував завдані збитки, тому його виправлення можливе без притягнення до кримінальної відповідальності.
За таких обставин є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може бути звільнений від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з його дійовим каяттям.
На підставі ст. 96-1, 96-2 КК України підлягає застосуванню спеціальна конфіскація майна, яке було одержане внаслідок вчинення злочину та було використане як засоби та знаряддя вчинення злочину.
Цивільний позов представника потерпілого - держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, ОСОБА_6 на суму завданої обвинуваченим шкоди - 3825 гривень 00 копійок з огляду на закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України підлягає залишенню без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 285, 286, 288 КПК України, ст. 44, 45, 96-1, 96-2 КК України суд, -
постановив:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям - задовольнити.
Звільнити ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.
Кримінальне провадження № 0000058 від 18.10.2019 року відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.
Цивільний позов представника потерпілого - держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, ОСОБА_6 на суму завданої обвинуваченим шкоди - 3825 гривень 00 копійок залишити без розгляду.
Речові докази - гумовий забродний костюм, жилкову рибальську сітку у кількості 1 штука, рибу виду «Плітка» у кількості 45 штук - конфіскувати в порядку спеціальної конфіскації у власність держави.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її проголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на ухвалу суду, якщо її не скасовано, вона набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1