Справа № 201/3908/20
Провадження № 1-кс/201/1534/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2020 року місто Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1

з секретарем судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002216 від 07 вересня 2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська із заявою про відвід слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002216 від 07 вересня 2019 року.

В обґрунтування заяви заявник посилається на те, що слідчим СВ Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_4 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002216 від 07 вересня 2019 року в ході якого останній припускався та припускається грубих порушень прав та охоронних законом інтересів, учасників кримінального провадження, а саме не виконує вимог ст. ст. 220, 221 КПК України. Такими протиправними діями слідчий засвідчує свою зацікавленість та упередженість грубо порушує життєвий уклад ОСОБА_5 .

Адвокат ОСОБА_3 надав суду клопотання про розгляд заяви про відвід слідчого за його відсутності та наполягав на її задоволенні.

Слідчий суддя, з урахуванням ч. 6 ст. 9 КПК України, вважає за можливе застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст.28 КПК України та розглянути заяву про відвід слідчого без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Слідчий СВ Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився.

Відповідно до ст. 107 КПК України за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши та проаналізувавши заяву про відвід слідчого, додані до неї матеріали, приходить до наступного.

Згідно ч. 2 ст. 81 КПК України відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює.

Порядок відводу слідчому від участі у кримінальному провадженні визначений у ч.1 ст. 77 КПК України, відповідно до якої прокурор, слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 77 КПК України, слідчий зобов`язаний заявити самовідвід. З цих же підстав слідчому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Тобто, вирішуючи питання про відвід слідчому у кримінальному провадженні з підстав наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, необхідно розглядати об`єктивність у двох аспектах - як внутрішній стан особи, його свободу від будь-яких схильностей, упередженості, а також як дії особи сприймаються стороннім спостерігачем.

Частиною 2 статті 9 КПК України встановлено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Аналогічні положення відображені і у ч. 4 ст. 38 КПК України щодо зобов`язань самого органу досудового розслідування, які вказують, що останній має застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Згідно із ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

У свою чергу, слідчий, прокурор під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Практика Європейського Суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Обставини, на які посилаються заявники не є доказами упередженості чи певної зацікавленості прокурора у результатах кримінального провадження. Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості прокурора не встановлено.

Враховуючи, що об`єктивних сумнівів щодо упередженості слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_4 в розумінні положень ст. 77 КПК України не вбачається, а доводи викладені в заяві заявника належного обґрунтування не знайшли, слід дійти висновку, що заява ОСОБА_3 про відвід слідчого задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 77, 80 81, 83, 110, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0002216 від 07 вересня 2019 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1