Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1228/2020 Справа № 641/9242/18
УХВАЛА
Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Під час досудового розслідування було встановлено, що 16.11.2018 невстановлені особи шахрайським шляхом заволоділи квартирою померлої ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі ухвали слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова було отримано тимчасовий доступ до речей та документів у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, а саме до інвентаризаційної справи на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно оригіналу даної інвентаризаційної справи встановлено, що вказана квартира на підставі свідоцтва про право власності на житло від 23.02.1994 належить на праві приватної власності ОСОБА_4 . Документів щодо зміни власників не має.
Допитом сусідів встановлено, що ОСОБА_4 мешкала у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 одна, не мала родичів чи близьких.
Однак, в ході досудового розслідування було встановлено, що 16.11.2018 приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 за реєстровим № 6674 було посвідчено договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_2 та власником став ОСОБА_6 .
На підставі ухвали слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова було отримано тимчасовий доступ до речей та документів у приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_5 та вилучено оригінал вказаного договору купівлі продажу та документів, що стали підставою його посвідчення.
Так, було встановлено, що 16.11.2018 між ОСОБА_7 , як Продавецем, та ОСОБА_6 , як Покупцем, укладено договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_2 за реєстровим № 6674, при цьому підставою укладання, зокрема, став оригінал свідоцтва про право власності на житло від 23.02.1994 року на ім`я ОСОБА_7 та довідка з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради № 10611858 від 13.11.2018 про те, що вказана квартира зареєстрована на праві власності за ОСОБА_7 . Також серед вилучених документів міститься копія паспорту на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_1 , виданий Ленінським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 08.12.1997, та на 5 і 6 сторінці мається фотокартка при досягненні 45-річного віку та запис про внесення цих даних Червонозаводським РВ ГУМВС України в Харківській області 22.12.2006 року.
Згідно з висновком судової технічної експертизи документів № 10/365СЕ-19 від 28.08.2019: «відбиток круглої гербової печатки у нижньому лівому куті лицьового боку та відбиток круглої гербової печатки у верхньому лівому куті зворотного боку свідоцтва про право власності на житло від 23.02.1994 за адресою: АДРЕСА_1 , нанесений НЕ круглою гербовою печаткою, відбитки якої було надано на експертизу в якості вільних зразків, а іншою печаткою. Відбиток круглої гербової печатки у листі від 13.11.2018 за № 10611858 нанесений не круглою гербовою печаткою, відбитки якої було надано на експертизу в якості експериментальних зразків, а іншою печаткою».
Таким чином, в ході досудового розслідування було встановлено, що право власності на об`єкт нерухомого майна, що належав померлій ще в 2016 році ОСОБА_4 , було переоформлено на іншого власника на підставі підроблених документів (свідоцтва про право власності на житло та довідка з КП «ХМТІ» ХМР). При цьому серед документів, які послугували підставою укладання договору купівлі продажу, мається довідка про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 16.11.2018, де зазначено, що ОСОБА_4 зареєстрована у квартирі, яка відчужується. Однак, ані Продавець ( ОСОБА_7 ), ані Покупець ( ОСОБА_6 ) не зауважили на даний факт, та у договорі купівлі продажу не було визначено про строк звільнення квартири сторонніми особами.
Крім того, згідно з відповіддю з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання м. Харкова та Харківської області від 21.02.2020 встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , та має документ, що посвідчує особу паспорт № НОМЕР_2 , виданий органом 6323 від 18.02.2019.
Допитана в якості свідка ОСОБА_7 пояснила, що під час укладання договору купівлі-продажу на вищевказану квартиру присутня не була, жодних документів щодо даного правочину не підписувала та грошових коштів не отримувала.
Тимчасовим доступом до речей і документів на підставі ухвали слідчого судді було отримано доступ до копії заяви-анкети №2863663 від 31.01.2019 р. для внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру на ім`я ОСОБА_7 у Основ`янського РВ у м. Харкові ГУ ДМС у Харківській області, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул Гімназійна Набережна, 14. У даній заяві міститься зразок підпису ОСОБА_7 .
Під час досудового розслідування було призначено судово почеркознавчу експертизу з метою підтвердження або спростування факту підписання договору купівлі продажу ОСОБА_7 .
До СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшло клопотання експерта за № 10/7/164СЕ-20 від 21.04.2020 (вих. № 19/121/10/7-6921-2020 від 21.04.2020) про надання додаткових матеріалів для проведення експертизи, а саме вільних зразків підписів та почерку ОСОБА_6 і ОСОБА_7 (оригінали) у кількості не менше 15-20 підписів та не менше 10 аркушів.
На підставі ухвал слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова було вилучено документи зі зразками вільних зразків підписів та почерку ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , які скеровані експерту.
Виконання експертизи на даний час триває.
Керівник органу досудового розслідування, який користується повноваженнями слідчого, вказує, що з метою встановлення істини по кримінальному провадженню необхідно провести судово почеркознавчу експертизу, та встановити особу, яка здійснила підробку офіційного документу.
Також, незважаючи на те, що на даний час у кримінальному провадженні виконано великий обсяг слідчих дій (проведено вилучення оригіналів документів, проведено ряд експертиз, обшуки, допитані учасники укладання угоди тощо), однак, особу причетну до скоєння кримінального правопорушення не встановлено, для закінчення досудового розслідування необхідно провести судово почеркознавчу експертизу, після чого провести необхідні інші слідчі дії, спрямовані на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, для подальшого проведення із нею слідчих дій. Вищевказані процесуальні дії не могли бути виконані та завершені раніше з об`єктивних причин. Результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, однак їх отримання потребує додаткового часу строком не менш ніж 12 місяців. Строк досудового розслідування закінчується 17.06.2020, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим.
Керівник органу досудового розслідування начальника слідчого відділення відділення поліції в аеропорту Харків Слобідського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , яка користується повноваженням слідчого, повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності. У відповідності до ч. 3 ст. 295-1 КПК України її неприбуття не перешкоджає розгляду даного клопотання.
Дослідивши надані докази та матеріали клопотання, суд дійшов до наступного.
Частиною 1 ст. 219 КПК України встановлено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Досудове розслідування повинно бути закінчено: 1) протягом одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 2) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: 1) двох місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
В поданому клопотанні керівником органу досудового розслідування, який користується повноваженнями слідчого, доведено, що на даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих та інших процесуальних дій, а також необхідно продовжити строк досудового розслідування, визначеного у клопотанні, достатнього для потреб досудового розслідування, а тому необхідно більше часу, для проведення всіх необхідних процесуальних дій.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1