Провадження № 1-кп/947/960/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25.11.2019 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002484 від 12.07.2019 року у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Одеської області смт. Красні Окни, громадянки України, українки, вдови, маючої на утриманні малолітню дитину, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої: 28.01.2019 року Малиновським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.185, ч.4 ст.70 КК України до 2 років 2 місяців позбавлення волі, звільненої від відбування строк призначеного покарання 07.05.2019 року, обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002484 від 12.07.2019 року у відношенні ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 , що діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_4 , заявив клопотання про зміну запобіжного заходу, в порядку ст.201 КПК України, вказуючи, що тримання під вартою є надто суворим запобіжним заходом, обвинувачена являється вдовою, має на утриманні малолітню дитину, яку необхідно годувати, не має наміру переховуватися від суду.

Обвинувачена підтримала думку свого захисника у повному обсязі.

Прокурор заперечував проти вищезазначеного клопотання сторони захисту, вказуючи, що ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України не зменшилися та не відпали, у зв`язку із чим подальше утримання під вартою обвинуваченої є доцільним.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, оцінивши всі обставини у сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України, за кваліфікуючими ознаками закінчений замах, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинено повторно, та яке, відповідно д ст.12 КК України, відносить до категорії злочинів середньої тяжкості, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 5 років.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до п.2, 5 ч.3 ст.183 КПК України, . Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; та до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Сторона обвинувачення посилається на наявність ризиків, передбачених п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, обвинувачена ОСОБА_4 може переховуватися від суду, продовжити вчиняти неправомірні дії, що підтверджується тим фактом, що остання під час досудового розслідування перебувала у розшуку та має схильність до вчинення аналогічних кримінальних правопорушень, що підтверджується наявність судимостей за аналогічними статтями Кримінального кодексу України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
В судовому засіданні прокурором доведені вищезазначені ризики, з приводу того, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності та відбуття покарання; продовжити вчиняти неправомірні дії, однак стороною обвинувачення не доведено, що більш м`який запобіжний захід не здатен забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого
У відповідності до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведене обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

За таких обставин, суд вважає, що станом на теперішній час у відношенні обвинуваченої слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Окремо слід звернути увагу на той факт, що обвинувачена являється вдовою, має на утриманні малолітню дитину, тобто фактично є єдиним годувальником у родині.

Приймаючи до уваги обставини кримінального правопорушення, суд вважає, що в цьому випадку слід надавати перевагу саме запобіжному заходу у вигляді домашнього арешту, який в тому числі має виховний вплив та сприятиме відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372, 392-395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 , що діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу, в порядку ст.201 КПК України задовольнити.
Змінити запобіжний захід з тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на домашній арешт, строком на шістдесят днів, тобто до 23.01.2020 року.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

-не залишати місце постійного проживання, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22:00 год., по 06:00 год., наступної доби;

-прибувати за кожною вимогою суду;

-повідомляти суд про зміну місця проживання, роботи та контактних засобів зв`язку.

-не відлучатися за межі Одеської області без дозволу суду.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні обвинуваченої ОСОБА_4 покласти на відповідний орган Національної поліції України.

Визначити строк дії ухвали суду до 23.01.2020 року включно.
Негайно звільнити з-під варти в залі суду обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвала суду щодо зміни запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її постановлення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя Київського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1