У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ[1]

23 січня 2020 року
м. Київ

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду:

головуюча ОСОБА_1 ,
судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши в судовому засіданні подання Львівського апеляційного суду про направлення провадження за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_4 та в його інтересах адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 27 грудня 2019 року про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , з Львівського апеляційного суду до іншого апеляційного суду,

в с т а н о в и в:

До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) надійшло подання Львівського апеляційного суду про направлення провадження за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_4 та в його інтересах адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 27 грудня 2019 року про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , з Львівського апеляційного суду до іншого апеляційного суду.
Подання мотивовано тим, що утворити склад суду для розгляду вказаних апеляційних скарг неможливо через недостатню кількість суддів в Львівському апеляційному суді.
Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання апеляційного суду, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду.
Заяв про відкладення розгляду подання не надходило.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження та наведені у поданні доводи, колегія суддів дійшла висновку про задоволення подання Львівського апеляційного суду з таких підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 3 зазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Рішенням Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року №4-р/2019 визнано таким, що не відповідає Конституції України положення ч.2 ст. 392 КПК України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_10 , скориставшись правом на апеляційне оскарження вищезазначеної ухвали суду першої інстанції про продовження строків тримання під вартою стосовно нього, подали апеляційні скарги на вказану ухвалу суду.
До Львівського апеляційного суду в порядку апеляційного оскарження надійшли вказані матеріали провадження за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_4 та в його інтересах адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 27 грудня 2019 року про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , однак автоматизований розподіл судової справи не відбувся внаслідок відсутності потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Відповідно до подання Львівського апеляційного суду, станом на 14 січня 2020 року у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду працює 16 суддів: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 .
Чотирнадцять з шістнадцяти суддів судової палати з розгляду кримінальних справ брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування.
Згідно з ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.
Крім того, як убачається з матеріалів провадження, ухвалою Верховного Суду від 09 грудня 2019 року матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_27 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 07 листопада 2019 року про продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , було направлено до Тернопільського апеляційного суду для розгляду.
З огляду на викладені обставини та з урахуванням положень кримінального процесуального закону, відповідно до яких неможливо утворити склад суду для розгляду вказаних матеріалів апеляційних скарг, подання Львівського апеляційного суду підлягає задоволенню, а провадження направленню з одного суду апеляційної інстанції до іншого, який є найбільш територіально наближеним судом, а саме до Тернопільського апеляційного суду.
Керуючись ст. 34 КПК України, Верховний Суд

п о с т а н о в и в:

Подання Львівського апеляційного суду задовольнити.
Провадження за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_4 та в його інтересах адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 27 грудня 2019 року про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , направити з Львівського апеляційного суду до Тернопільського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

[1] Провадження № 51-3965впс19
Суддя-доповідач в суді касаційної інстанції ОСОБА_1