У Х В А Л А

"15" червня 2020 р. Справа153/813/20

Провадження1-кс/153/141/20-к

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого СВ Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: с.Щербівці Новоушицького району Хмельницької області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого, неодруженого, із середньою освітою, раніше несудимого, підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

за участю прокурора Могилів-Подільської

місцевої прокуратури ОСОБА_5

слідчого СВ Ямпільського ВП Могилів-Подільського

ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий СВ Ямпільського ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України. Клопотання мотивовано наступним: 11 червня 2020 року, ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходилися в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де спільно розпивали спиртні напої. Цього ж дня, приблизно о 17.00 годин, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 розпочалася словесна суперечка на побутовому ґрунті, яка в подальшому переросла у бійку. Після закінчення даної бійки у ОСОБА_4 , виник умисел спрямований на заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень. Реалізовуючи свій злочинний намір ОСОБА_4 , взявши до лівої руки кухонний ніж, підійшов до ОСОБА_7 та ним наніс останньому один прямий, колючий удар по тілу, в область правої поперекової ділянки, чим спричинив ОСОБА_7 тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Відповідно до довідки чергового лікаря КНП «Ямпільська ЦРЛ» від 14 червня 2020 року, ОСОБА_7 було госпіталізовано до хірургічного відділення КНП «Ямпільська ЦРЛ», прооперовано з приводу колото-різаної рани правої поперекової ділянки, гематоми заочеревного простору. Відповідно до наказу №6 від 17.01.1995 року «Правила оцінки ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», п. 2.1.3. дане тілесне ушкодження відноситься до тяжкого тілесного ушкодження яке є небезпечне для життя в момент заподіяння.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Вина підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні даного злочину доводиться наступними матеріалами кримінального провадження: рапортом оперативного чергового Ямпільського ВП від 13.06.2020; Довідкою чергового лікаря КНП «Ямпільської ЦРЛ» на ОСОБА_7 від 13.06.2020; Протоколом огляду в с. Придністрянське від 13.06.2020; Протоколом затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від 13.06.2020; Протоколами допиту свідків; Довідкою чергового лікаря КНП «Ямпільської ЦРЛ» на ОСОБА_7 від 14.06.2020; Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 14.06.2020.

14 червня 2020 року ОСОБА_4 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Підозрюваний ОСОБА_4 вчинив умисний тяжкий злочин за який санкцією ч. 1 ст. 121 КК України, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

У ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 ніде не працює, не навчається, на утриманні неповнолітніх та непрацездатних осіб немає. В с.Придністрянське Ямпільського району Вінницької області підозрюваний ОСОБА_4 проживає без реєстрації місця проживання, фактично зареєстрований в с.Щербівці Новоушицького району Хмельницької області, що є підставою вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування. Крім цього підозрюваний ОСОБА_4 проживає спільно із матір`ю потерпілого ОСОБА_7 . ОСОБА_8 , яка є свідком вчинення даного злочину. У разі подальшого проживання ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_7 може негативно вплинути на хід досудового розслідування, оскільки ОСОБА_4 може незаконно впливати на неї. Таким чином, такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання, застава чи домашній арешт, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти спробам підозрюваного ОСОБА_4 : переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, необхідно обрати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні слідчий СВ Ямпільського ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив суд застосувати до підозрюваного міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення заявленого клопотання. Просили суд застосувати більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши надані учасниками судового розгляду матеріали, дійшов наступного висновку:

Відповідно до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У зв`язку з цим частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою для даної стадії розслідування підтверджується наявність в діях ОСОБА_4 ознак злочину передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку зазначених стороною обвинувачення ризиків незаконно впливати на свідків та вчиняти інші кримінальне правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги відсутність у матеріалах клопотання даних на підтвердження реальності існування зазначених ризиків.

Стороною обвинувачення доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує один із ризиків, передбачений статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий та прокурор, а саме що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду. Оскільки із досліджених доказів матеріалів кримінального провадження, встановлено, що ОСОБА_4 офіційно не працює, не навчається, на утриманні неповнолітніх та непрацездатних осіб немає. Підозрюваний проживає в с.Придністрянське Ямпільського району Вінницької області без реєстрації місця проживання та в нього відсутні стійкі соціальні зв`язки.

Слідчим суддею також приймається до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину за який санкцією ч.1 ст.121 КК України, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що слідчим доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо ця особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Покарання за ч.1 ст.121 КК передбачає позбавлення волі понад зазначений строк.

Поряд з цим, відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.

Надані стороною обвинувачення докази не доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, зазначеному у клопотанні.

Оскільки, слідчим та прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід буде недоцільним у застосуванні відносно ОСОБА_4 тому слідчий суддя має підстави для відмови у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

Слідчий суддя має підстави з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, обрати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки, передбачений ст.181 КПК України. Даний запобіжний захід забезпечить виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, при цьому підозрюваний не буде позбавлений можливості працювати.

При обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя має підстави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 184, 193-196, 309, 310, 395 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого СВ Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст.121 КК України, відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: с.Щербівці Новоушицького району Хмельницької області, жителя АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби строком на 60 (шістдесят) днів.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки:

- Прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на визначений час;

-Не відлучатися із місця проживання за адресою АДРЕСА_1 в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

Строк дії ухвали два місяці з дня її постановлення, тобто до 15 серпня 2020 року.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Копію ухвали надіслати до Ямпільського ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області для постановки підозрюваного на облік та здійснення за ним контролю.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1