Справа № 521/489/20
Номер провадження:1-кс/521/448/20
У Х В А Л А
04 квітня 2020 року м. Одеса
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,
За участю секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
затриманого ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Малиновського районного суду м. Одеси клопотання слідчого СВ Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному: ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Амурська, громадянина Республіки Молдови, з неповною середньою освітою, неодруженого, не працевлаштованого, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 ч.2 ст.186, ч.3 ст.185 КК України, слідчий суддя

В С Т А Н О В И В:
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у період часі з 02:00 год. 06.05.2016 року по 07:15 год. 06.05.2016 року, ОСОБА_8 маючи не зняту і не погашену судимість у встановленому законом порядку діючи з попередньою змовою спільно з ОСОБА_4 реалізуючи раптово виниклий злочинний намір на таємне викрадення чужого майна, перебуваючи біля будинку 57 по вул. Ак. Філатова в м.Одесі, переконавшись, що їх дії залишаться непоміченими для оточуючих, діючи таємно, повторно, протиправно, з корисливих мотивів, шляхом пошкодження металевої решітки обладнаної з метою усунення проникнення сторонніх осіб віджали металеве платикове вікно, після чого, перебуваючи у вищезазначеної квартири ОСОБА_8 діючи за попередньою змовою ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний намір, вжили на місці скоєння злочину «Jack Daniels», тим самим розпорядившись викраденим майном, спричинивши потерпілій ОСОБА_9 матеріальний збиток на суму 651 грн. 35 коп.
Крім того, 14.06.2016 року, приблизно о 20:00 годині ОСОБА_4 перебуваючи біля будинку № 3 по площі Дерев`янко у м.Одесі, діючи з корисливих мотивів, маючи намір на відкрите викрадення чужого майна побачив на шиї ОСОБА_10 золотий ланцюжок та золотий кулон, які визначив об`єктом свого злочинного посягання.
Реалізуючи свій злочинний намір ОСОБА_4 схопив руками золотий ланцюжок, довжиною 50 см. На якому перебував золотий кулон з написом «Спаси и сохрани» загальною вагою приблизно 9 гр., одягнутий на шию ОСОБА_10 та зірвав його, чим спричинив останній своїми навмисними діями майнову шкоду у розмірі 5000 грн. після чого, уникаючи переслідування потерпілої та працівників приватної охоронної структури «Карабинер» золотий ланцюжок по шляху руху викинув у невстановленому слідству місці. Після скоєнного правопорушення ОСОБА_4 було затримано працівниками приватної охоронної структури «Карабинер» та передано працівникам поліції, якими під час обшуку затриманого виявлено та вилучено золотий кулон з надписом «Спаси и сохрани» , що перебував у задньому правому кармані штанів, одягнених на ОСОБА_11 .
Прокурор та слідчий підтримали клопотання, оскільки вважали мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти даного клопотання та представився ОСОБА_7 .

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши в судовому засіданні підозрюваного ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ), а також вислухавши думку прокурора, слідчого та захисника, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Окрім цього, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
На підставі цього, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Прецедентне право Конвенції розробило чотири базових прийнятних підстави для відмови у звільненні особи з під варти:
- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення не з`явиться на суді /справа Stogmuller против Austria/;
- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення у випадку звільнення прийме дії, направлені на перешкоджання відправленню правосуддя /справа Stogmuller против Austria/;
- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення, здійснить подальші правопорушення /справа Matznetter против Austria/;
- ризик, що особа порушить громадський порядок /справа Letellier против France/.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», п. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.
Суд, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, приходить до наступного.
Так, ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ) підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, був затриманий в порядку ст.191 КПК України, неодружений, не має будь-яких осіб на утриманні, постійного місця роботи/навчання та підтверджених джерел існування, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. Вказані обставини з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, характеру інкримінованого злочину свідчить про існування ризику переховування від суду.
Небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданнями для тримання під вартою. При цьому треба враховувати характер підозрюваного, його моральні якості, його кошти, зв`язки із державою, у які його переслідували за законом, і його міжнародні контакти (справа W v Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року.
Слідчий суддя вважає, що ризики передбачені ст.177 КПК України підтверджується і тим, що підозрюваний ОСОБА_4 представляється іншою особою, а саме ОСОБА_7 .
Так, в протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 14.06.2016 року ОСОБА_4 підписав даний протокол як ОСОБА_4 , також 16.06.2016 року при обранні запобіжного заходу по кримінальному провадженню № 0002491 від 14.06.2016 року ОСОБА_4 був присутній у судовому засіданні та не заперечував проти того, що саме він є ОСОБА_4 , а не ОСОБА_7 . Так, відповідно до ухвали слідчого судді Малиновського районного суду м.Одеси від 16.06.2016 року відносно ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ) було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово .
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ) відповідно до ст. 177 КПК України є: запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків кримінального правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ) злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ) може вдатися до спроб будь яким чином перешкодити кримінальному провадженню та вчинити нове кримінальне правопорушення.

Вказані обставини окрім клопотання підтверджуються: показаннями потерпілого ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , протоколом огляду документів, протоколами допиту свідків ОСОБА_12 прийняття заяви про вчинення кримінальне правопорушення від 17.06.2019 року, протоколом огляду місця події від 17.06.2019 року, протоколом затримання підозрюваної особи від 17.06.2019 року, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених КПК України.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначається застава, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених КПК України. На думку суду, застава у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, буде достатньо для забезпечення належної поведінки ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Таким чином, у разі внесення ОСОБА_4 застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 105 100 (сто п`ять тисяч сто) гривень, він підлягає негайному звільненню з-під варти та зобов`язаний, згідно ст.194 КПК України, виконувати наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 197, 314, 331, 372 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеська установа виконання покарань (№21) Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України» строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою рахувати з 03 квітня 2020 року з моменту затримання.
Закінчення строку тримання під вартою визначити 02 червня 2020 року.
У разі внесення обвинуваченим ОСОБА_4 ( який представляється ОСОБА_7 ), застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 105 100 (сто п`ять тисяч сто) гривень, звільнити його негайно з-під варти та зобов`язати: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення - для відома та виконання.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана, безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1