Справа № 761/8070/20
Провадження № 1-кс/761/5217/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2020 року , слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю слідчого ОСОБА_2 , при секретарі ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_2 , по матеріалам кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0009974, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч.1 ст. 358 КК України, про арешт нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про накладення арешту на нерухоме майно, яке визнане речовим доказом, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом встановлення заборони вчиняти будь-які дії щодо відчуження, розпорядження та користування даним майном.

Вказане клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009974 від 19.10.2019 року, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України
При цьому, як далі вказує слідчий у клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що 03.03.2018 до Шевченківського УП, із заявою звернулась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлені особи, 20.09.2019 року, по підробленим документам, шахрайським шляхом перереєстрували квартиру АДРЕСА_2 , на користь ТОВ «Капітал Факторинг»
При цьому у провадженні встановлено, що внаслідок незаконних шахрайських дій, вчинених за попередньою змовою ОСОБА_6 з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та члени її родини (співвласники), були незаконно позбавлені єдиного житла, а саме квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, внаслідок чого було нанесено матеріальну шкоду в розмірі 1 750 000 грн.
Разом із цим, у органів досудового розслідування, виникла необхідність накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 , у частині заборони користування та розпорядженні даним об`єктом, оскільки будь-які дії, щодо подальшого використання, можуть призвести до псування, пошкодження, знищення, перепродажу вказаного майна.

Таким чином, встановлені об`єктивні обставини, що у своїй сукупності підтверджують факти того, що відносно майна а саме квартири АДРЕСА_3 , вчиняються активні дії щодо її незаконного переоформлення та подальшого перепродажу, тобто зазначене нерухоме майно піддається незаконному протиправному впливу та є об`єктом кримінально протиправних дій.

24.12.2019, на підставі ч. 1 ст. 98 КПК України, слідчим Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , винесено постанову про визнання речовим доказом квартири АДРЕСА_3 визнано у якості речового доказу, оскільки вона являється об`єктом кримінально протиправних дій.

Враховуючи, що вищевказане нерухоме майно є об`єктом кримінально-протиправних дій, отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, слідчий, з метою збереження речових доказів, просить накласти арешт.

В судовому засіданні слідчий доводи клопотання підтримав та просив про його задоволення..

Оскільки майно, про арешт якого йдеться у клопотанні, попередньо не вилучалось, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд такого клопотання відповідно до вимог ч.2 ст. 172 КПК України, без виклику власника майна.

Дослідивши доводи клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи із наступного.

Встановлено, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0009974 від 19.10.2019 року, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України
При цьому досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи, 20.09.2019 року, по підробленим документам, шахрайським шляхом перереєстрували квартиру АДРЕСА_2 , на користь ТОВ «Гроуф Капітал Факторинг»
Надалі у провадженні було встановлено, що внаслідок незаконних шахрайських дій, вчинених за попередньою змовою ОСОБА_6 з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та члени її родини (співвласники), були незаконно позбавлені єдиного житла, а саме квартири АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, внаслідок чого було нанесено матеріальну шкоду в розмірі 1 750 000 грн.
Таким чином, органом досудового розслідування встановлені об`єктивні обставини, що у своїй сукупності підтверджують факти того, що відносно майна а саме квартири АДРЕСА_3 , вчиняються активні дії щодо її незаконного переоформлення та подальшого перепродажу, тобто зазначене нерухоме майно піддається незаконному протиправному впливу та є об`єктом кримінально протиправних дій.

24.12.2019, на підставі ч. 1 ст. 98 КПК України, слідчим Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , винесено постанову про визнання речовим доказом квартири АДРЕСА_3 визнано у якості речового доказу, оскільки вона являється об`єктом кримінально протиправних дій.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збережені цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Окрім іншого, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З огляду на вказане, рухоме або нерухоме майно, яке відповідають визначеним у ч. 3 ст. 170 КПК України критеріям, тобто є речовими доказами, повинні арештовуватись незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

При цьому арешт нерухомого майна щодо якого йдеться у клопотанні, має на меті забезпечити докази у кримінальному провадженні, оскільки останнє підпадає під ознаки речового доказу згідно ст. 98 КПК України як об`єкт кримінально-протиправних дій, що отриманий внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що доведено матеріалами провадження слідчому судді, окрім іншого таке нерухоме майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому невжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до знищення, втрати, відчуження або пошкодження майна та перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, у зв`язку із чим клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 170,171, 172, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка станом на 10.03.2020 року зареєстрована на праві власності за ТОВ «Гроуф Капітал Факторинг», код ЄДРПОУ 41261409, заборонивши розпорядження вказаним майном, вчинення щодо нього правочинів, проведення з ним аукціонів/торгів, а також проведення щодо нього будь-яких реєстраційних дій.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1