Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/452/16-к
Провадження № 1-кп/935/52/20
У Х В А Л А
18 травня 2020 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000518, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 30.10.2018 у порядку положень ст. 34 КПК України надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Під час досудового розслідування та при проведенні підготовчого судового засідання від учасників кримінального провадження ініціативи про укладення угоди в порядку ст. 468-475 КПК України до суду не надходило. Кримінальне провадження підсудне Коростишівському районному суду Житомирської області відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 30.10.2018. Підстави щодо закриття кримінального провадження, передбачені п. 4-8 ч. 1 ст. 284, ч. 2 ст. 284 КПК України.

Прокурор, потерпілий, обвинувачений, захисник у судовому засіданні вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Підстав для розгляду кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено.

Потерпілим ОСОБА_4 подано цивільний позов про відшкодування шкоди, який за формою та змістом відповідає вимогам закону.

У відповідності до вимог ст. 314-316 КПК України наявні підстави для призначення судового розгляду у відкритому судовому засіданні за участю учасників кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні звернулася з клопотанням про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у певний період доби, яке обґрунтовано тим, що перебування обвинуваченого під вартою не буде виправдало, шкодить інтересам родини обвинуваченого, оскільки малолітня дитина обвинуваченого взагалі залишається без батьківського догляду та піклування на період роботи її матері ТОВ «АТБ Маркет», не отримує відповідної допомоги літня і хвора матір обвинувачений, обвинувачений страждає хронічними захворюваннями та умови його утримання в державній установі виконання покарань негативно впливають на стан його здоров`я.

Обвинувачений у судовому засіданні підтримав клопотання, просив змінити йому запобіжний захід на домашній арешт.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення заявленого клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, так як воно подане з порушенням вимог ст.201 КПК України.

Потерпілий ОСОБА_4 у судовому засіданні вважає,що клопотання не підлягає задоволенню, обвинувачений висловлював погрози на його адресу.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Тобто із вказаних норм випливає, що зміна запобіжного заходу щодо обвинуваченого допускається за наявності на те підстав, для його заміни, а саме наявності нових обставин.

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого, суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому не містить обґрунтування наявності нових обставин, які не досліджувалися при обранні запобіжного заходу.

Як вбачається із змісту рішення Європейського суду з прав людини у справі «Геращенко проти України» від 07.11.2013, пункт 4 статті 5 Конвенції забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових та процесуальних умов, які з точки зору Конвенції є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення свободи. Це означає, що компетентний суд має перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, а також мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою (також Рішення у справі «Буткевичюс проти Литви»).

Керуючись ст. 201, 314-316, 372 КПК України, суд,

постановив:

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинувальним актом, який надійшов до суду від прокурора прокуратури Житомирської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, на 27 травня 2020 року о 130:00 годині у приміщенні Коростишівського районного суду Житомирської області.

Судовий розгляд кримінального провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 за ст.121 ч.1 КК України проводити у відкритому судовому засіданні, одноособово головуючий суддя ОСОБА_1 .

Клопотання захисника ОСОБА_6 залишити без розгляду.

Прийняти до спільного розгляду цивільний позов потерпілого ОСОБА_4 , якого відповідно до вимог ст. 61 КПК України визнати цивільним позивачем, обвинуваченого ОСОБА_5 визнати цивільним відповідачем.

Копію цивільного позову потерпілого ОСОБА_4 вручити обвинуваченому.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Запропонувати цивільному відповідачу в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії позовної заяви подати відзив на позовну заяву. Роз`яснити, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) його до суду.

Надати цивільному позивачу строк протягом п`яти днів із дня вручення копії відзиву на цивільний позов для подання відповіді на відзив. Роз`яснити, що копія відповіді та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) її до суду.

Роз`яснити цивільному позивачу, що згідно з ч. 3 ст. 61 КПК України він має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього до видалення суду в нарадчу кімнату для ухвалення судового рішення.

Роз`яснити цивільному відповідачу, що згідно з ч. 3 ст. 62 КПК України він має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для обвинуваченого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також мають право визнавати позов повністю чи частково або заперечувати проти нього.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1