Провадження №1-кс/127/5889/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 червня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Вінницької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000132 від 27.02.2020, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання прокурора Вінницької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 27.02.2020, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.02.2020 о 10 год. 47 хв. група у складі приблизно 30 осіб чоловічої статі, маючи при собі предмети, заздалегідь заготовлені для нанесення тілесних ушкоджень прибула до приміщення Жмеринської міської ради з метою проникнення всередину та перешкоджання роботі 57 сесії 7 скликання Жмеринської міської ради шляхом вчинення хуліганських дій, а саме грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства. Однак, вказані протиправні дії вищезазначених осіб, незважаючи на здійснення ними опору представникам влади та правоохоронних органів, були припинені працівниками Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області шляхом їх затримання у встановленому законом порядку.

При цьому, ОСОБА_5 , спільно із ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та іншими невстановленими слідством особами, знаходячись у приміщенні Жмеринської міської ради, не перебуваючи в стані необхідної оборони, провокували зазначених вище осіб на протиправні дії, кидаючи у них різні предмети та наносячи тілесні ушкодження.

Далі, ОСОБА_5 , не припиняючи своїх хуліганських дій біля 10:51 год., вийшов з приміщення Жмеринської міської ради на вулицю, разом із ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та іншими невстановленими слідством особами, де продовжили свої протиправні, умисні хуліганські дії.

Зокрема, ОСОБА_5 , перебуваючи на площі та сходах, розташованих поблизу головного входу до Жмеринської міської ради, умисно, з особливою зухвалістю, усвідомлюючи протиправність своїх дій та нехтуючи суспільними засадами норм поведінки у громадських місцях, використовуючи частину попередньо розламаного стільця, тобто застосовуючи інший предмет, заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень, не реагуючи на зауваження працівників поліції та їх вимоги щодо припинення неправомірних дій, наносив неодноразово зазначеним предметом прицільні удари по різним частинам тіла невстановленим слідством особам, яких затримували працівники поліції, та спричинивши таким чином вказаним особам тілесні ушкодження.

Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України у повній мірі підтверджуюється зібраними на даному етапі досудового розслідування доказами, а саме:

- Протоколом огляду місця події від 27.02.2020 у ході якого вилучено ряд предметів, зокрема частини зламаних меблів, каміння, частини тротуарної плитки, балончики з сльозоточивим газом та рядом інших знярядь злочину, та предметів, які містять на собі сліди злочину або інформацію про обставини його вчинення.

- Протокол огляду відеозаписів від 27.02.2020, на якому видно, як ОСОБА_5 , наносить тілесні ушкодження особі чоловічої статі.

- іншими доказами у їх сукупності.

Так, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Seria А №182 термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться могла вчинити правопорушення». До категорії об`єктивного спостерігача відносяться також і судді, які, при здійсненні правосуддя, керуються принципами всебічності, повноти та об`єктивності на засадах змагальності сторін.
Також, згідно рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 , із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань, кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Із врахуванням рішення Європейського суду з прав людини у справі «Чеботар проти Молдови», № 35615/06, від 13 листопада 2007 року, п. 48, у якому судом зазначено про те, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданим у відповідності до ст. 5 п. 1(с), поліція не повинна мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ані в момент арешту, ані під час перебування заявника під вартою. Так само не обов`язково, щоб затриманій особі в подальшому було пред`явлено обвинувачення або ця особа постала перед судом.

З огляду на вищевикладене твердження та з урахуванням зібраних на даний час доказів, підозра ОСОБА_5 , у вчиненні інкримінуємого йому діяння є обґрунтованою.

Так, внесення клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , викликано наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, ризик незаконного впливу на свідків обгрунтований тим, що підозрюваний з огляду на публічність та відповідальність займаної ним посади, яка передбачає наявність великої кількості ділових контактів за місцем роботи та проживання, а також те, що злочин фактично вчинявся неподалік від місця роботи спільно із іншими посадовими особами, існує висока вірогідність того, що свідками події злочину були працівники Жмеринської міської ради на яких можливе здійснення впливу.

Вказаний факт свідчить про достатність підстав та можливостей для впливу та спонукання свідківдо надання ними неправдивих, неповних свідчень у разі у разі їх встановленняабо спільного з іншими підозрюваними планування версій та способів уникнення від справедливої кримінальної відповідальності за вчинене.

Про ризик впливу на потерпілого свідчить характер кримінального правопорушення, частина об`єктивної сторони якого полягала у застосуванні зухвалого та жорстокого фізичного насильства та завданні фізичної болі, що може сприяти примушуванню останнього до тих чи інших дій за можливих контактів із останнім.

Ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду полягає у тому, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, має задовільний стан здоров`я, достатні фінансові можливості та матеріальний стан, не одружений, тобто не має стримуючих факторів сімейного характеру.

Ризик знищення, приховування або спотворення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення полягає у тому, що подія злочину фіксувалась шляхом здійснення ситуативного відеозапису на належні учасникам події та спостерігачам мобільні телефони а також на стаціонарні камери відеоспостереження. Враховуючи публічність посади, наявність великої кількості знайомств на території міста Жмеринка, існує вірогідність вчинення ОСОБА_5 дій, спрямованих на знищення таких даних.

З огляду на вищезазначене, також наявна вірогідність, а отже і ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Сукупність зібраних у кримінальному провадженні доказів підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним інкримінуємого тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, на даний час підозрюваний перебуває у віці, який дозволяє вільно пересуватись, взаємодіяти із громадянами, усвідомлювати наслідки своїх дій, має задовільний стан здоров`я та фінансові можливості, транспортний засіб, не одружений, а отже не має стійких соціально-стримуючих факторів, що у сукупності свідчить про високий ризик застосування будь-яких методів, за використання яких можна досягти наслідку у вигляді ухилення від кримінальної відповідальності .

Так, 29.02.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.

Того ж дня, 29.02.2020 Вінницьким міським судом Вінницької області підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід тримання під вартою.

У подальшому, 06.03.2020 Вінницьким апеляційним судом скасовано ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу та винесено нову ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в у певний період доби.

Згодом, 24.04.2020 Вінницьким міським судом Вінницької області підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби строком на 60 діб.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання заявленим ризикам. З огляду на встановлені досудовим розслідуванням обставин, існує обґрунтований ризик здійснення ОСОБА_5 впливу на потерпілого, інших невстановлених досудовим свідків, знищення важливих доказів, а також ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Крім того, однією із цілей продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є зведення до мінімуму можливості ОСОБА_5 контактувати з іншими особами окрім як у межах, достатніх для забезпечення встановлених законом прав підозрюваного.
Так, на даний час, ризики визнанні доведеними під час обрання та продовження запобіжного заходу, продовжують існувати, а досудовим розслідуванням зібрано нові докази на підтвердження обгрунтованості повідомленої підозри, тому прокурор просив клопотання задовольнити.

Прокурор клопотання підтримав та просив продовжити строк домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки заявлені ризики не зменшилися, а виконати слідчі дії у встановлений строк не є можливим.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо задоволення клопотання, однак просив встановити домашній арешт в проміжку з 22.00год. до 06.00год. у звязку із тим, що працює.
Вислухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
24.04.2020 Вінницьким міським судом Вінницької області підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби строком на 60 діб, дія якого спливає 28.04.2020

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 27.04.2020 справа №127/9078/20 строк досудового розслідування кримінального провадження №0000293 від 24.06.2019 продовжено до 6 місяців, тобто до 28.06.2020.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років. Ризики які існували на час обрання запобіжного заходу на сьогоднішній день не зменшились та продовжують існувати. Крім того, ухвалою слідчого судді було продовжено строк досудового розслідування до шести місяців. При цьому, наявні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про домашній арешт, а саме є необхідність проведення ряду слідчих та процесуальних дій, про що прокурор вказував у клопотанні та під час судового розгляду.
З огляду на викладене слідчий суддя вважає за доцільне клопотання задовольнити частково та продовжити строк домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_5 , в проміжок часу з 22.00год. до 06.00год.,для забезпечення підозрюваному можливості працювати.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Вінницької місцевої прокуратури ОСОБА_3 задовольнити частково.
Продовжити строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту, в проміжок часу з 22.00год. до 06.00год., на два місяці, тобто до 21.08.2020 року.
Копію ухвали направити начальнику Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області для виконання.
Контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя