ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/973/20 Слідчий суддя: ОСОБА_1
Справа № 639/5617/18 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ст.173 КПК України
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою представника власника майна адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 8 квітня 2020 року, якою задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0001757 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 302 КК України, та накладено арешт на майно,

В С Т А Н О В И Л А :
Цією ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0001757 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 302 КК України, та накладено арешт на майно. Вилучене за аресою: м. Харків, вул. Клочківська, 293, перелік якого зазначається в ухвалі. Слідчий суддя встановив, що накладення арешту на майно є необхідним для забезпечення збереження речових доказів. Представник власника майна, не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 8 квітня 2020 року скасувати, постановити нову, якою клопотання прокурора залишити без задоволення.
В апеляційній скарзі її автор вказує, що вилучене майно не має жодного відношення до кримінального провадження. Крім того, обшук проведено слідчим ОСОБА_9 , а відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) цей слідчий не входить до переліку слідчих, яким доручено проведення досудового розслідування. Відомості про вказаного слідчого не були внесені до ЄРДР на підставі постанови про групу слідчих, що суперечить Порядку ведення ЄРДР. Вважає, що постанова про створення групи слідчих була створена заднім числом. Таким чином, слідчий не мав повноважень на проведення обшуку, результати обшуку в такому випадку автоматично є незаконними. Заступник начальника СУ ГУНП в Харківській області не має повноважень підписувати постанову про визначення групи слідчих. ОСОБА_8 не була підозрюваною, обвинуваченою. Не допитана як свідок, не має жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні, те саме стосується і іншого мешканця житлового приміщення ОСОБА_10 . Вилучене майно не може бути предметом даного злочину. З моменту початку досудового розслідування минула півтора роки. Вважає доводи прокурора формальними, без конкретизації. Ухвала слідчого судді не містить мотивів та обгрунтувань для арешту майна. Вилучене майно не відповідає критеріям ст. 98 КПК України. У клопотанні не вказано яке відношення вилучене майно має до розслідуваних обставин. Члени сім`ї ОСОБА_8 є законними та добросовісними власниками майна. У клопотанні не вказано в чому полягають кримінальні правопорушення, кого саме підозрюють, не обгрунтовані потреби досудового розслідування. Слідчому судді було надано копію постанови про закриття кримінального провадження 12.03.2019 року. Прокурор заперечуючи надав копію постанови прокурора про скасування постанови про закриття кримінального провадження. Однак в цій постанові в резолютивній частині зазначено про скасування постанови зовсім іншого слідчого. Слідчий суддя зазначив, що в постанові прокурора було допущено описку у зазначенні слідчого, проте це лише припущення, доказів, що описка була усунена не надано. Вважає, що обшук було проведено у тому провадженні, яке 13.03.2019 року закрито. До слідчої дії були залучені працівники зовсім іншого правоохоронного органу, прокурором не обгрунтовано підстав для цього. Накладення арешту на майно призведе до негативних наслідків.
Заслухавши суддю-доповідача, думку прокурора, яка заперечувала проти апеляційних вимог, вивчивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегією суддів встановлено підстави для часткового задоволення апеляційної скарги.
Харківською місцевою прокуратурою № 2 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0001757 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 302 КК України. У клопотанні зазначається, що в провадженні Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001757 за фактом утримання невстановленими особами місць розпусти та звідництва на території Новобаварського та інших районів м. Харкова в період з 2018 року по теперішній час. 18.03.2020 року слідчим суддею задоволено клопотання про проведення обшуку за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 293. В ході обшуку виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначений у клопотанні, та як вказує слідчий це майно можливо використовувалося невстановленими особами під час надання послуг інтимного характеру, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, тому виникла необхідність у накладенні арешту на це майно. Слідчий суддя, погоджуючись з доводами клопотання прокурора, дійшов висновку про його обгрунтованість, однак, колегія суддів вважає таке рішення передчасним.
Приписами ч. 2 ст. 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. В даному випадку прокурором не дотримано цих вимог. Зокрема, у змісті клопотання не конкретизовано обставин кримінального правопорушення, не вказано, яке відношення до розслідуваних подій має ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , які існували підстави для проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , які існують обставини, що вказують на зайняття незаконною діяльністю за цією адресою. Посилання прокурора у клопотанні, що вилучене майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення чи може містити відомості щодо фактів і обставин, які встановлюються, є загальним. Стороною обвинувачення не наведено конкретних доводів, які б вказували на необхідність накладення арешту на майно, не зазначено, які саме сліди кримінального правопорушення можуть містити виявлені грошові кошти, документи, електронні носії інформації, банківська картка, стартові пакети, сім-картка. Яке їх значення для кримінального провадження. У клопотанні взагалі не вказано про можливі ризики пошкодження, знищення, спотворення, приховування майна. За таких обставин зміст клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, тому рішення слідчого судді про його задоволення є передчасним та саме з цих підстав підлягає скасуванню. В такому випадку клопотання прокурора підлягає поверненню для усунення вказаних недоліків. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. При цьому доводи представника власника майна про те, що обшук нібито було проведено у провадженні яке закрито є безпідставними, оскільки відповідно до витягу про рух кримінального провадження (а.с. 90) вказане кримінальне провадження було закрито 12.03.2019 року, однак 16.03.2020 року кримінальне провадження було відновлено, у зв`язку із скасуванням постанови слідчого.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -
УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу представника власника майна адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 8 квітня 2020 року, якою задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0001757 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 302 КК України, та накладено арешт на майно скасувати, а матеріали клопотання повернути прокурору для усунення недоліків та приведення його у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строку протягом 72 годин з моменту отримання повного тексту цієї ухвали. Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Головуючий

Судді