УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/18252/19

Провадження № 1-кп/638/1567/19

10.12.2019 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Харкові обвинувальний акт по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР 28.11.2018 р. №0004660 за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженого в с. Залуква, Галицького району Івано Франківської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого начальником відділу у м. Харкові ГУ Держгеокадастру у Харківської області, раніше не судимого, який зареєстрований та мешкає за адресою : АДРЕСА_1 , -
у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст.364 КК України, -
встановив:
25.11.2019 р. до Дзержинського районного суду м. Харкова з Харківської місцевої прокуратури №1 Харківської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню, зареєстрованому в ЄДР 28.11.2018р. №0004660 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину передбаченого ч.2 ст. 364 КК України.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в певний період доби з 22.00 год. до 07.00 год.
Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечували, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.
Суд, вислухавши учасників процесу дійшов наступних висновків.
Під час досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем реєстрації та мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк до 15.12.2019, заборонивши йому залишати місце реєстрації та мешкання у період з 22 години до 06 години ранку без дозволу слідчого, прокурора або суду. (Ухвала Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.10.2018 року, справа №638/353/19)
Однак суд наголошує, що на стадії підготовчого розгляду справи суд обирає, а не продовжує запобіжний захід, що узгоджується зі ст. 315 КПК України та рішенням КСУ № 1-р/2017 від 23.11.2017 року.
Згідно зі змістом ст. ст. 131-132 КПК України - запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали суду.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно ч. 4 ст. 186 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Щодо обґрунтованої підозри слід зазначити, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Як убачається з матеріалів клопотання про обрання запобіжного заходу та обвинувального акту, ОСОБА_5 може бути причетний до тих подій, які йому інкримінуються.
Щодо ризиків кримінального провадження, то прокурор зазначає про ризик переховування та ризик незаконного впливу на свідків. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Щодо ризиків у цьому кримінальному провадженні, то заявлені прокурором ризики заслуговують на увагу.
Щодо існування ризику за п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України суд погоджується з прокурором, що обвинувачений неодноразово, до пред`явлення підозри, перетинав державний кордон України, що підтверджується відомостями Державної прикордонної служби України, а тому існує обґрунтована об`єктивна можливість, що обвинувачений може спробувати переховуватися від суду, коли справа вже знаходиться в провадженні суду.
Крім того, санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).
Щодо існування ризику за п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконного впливу на свідків, суд вважає обґрунтованим твердження сторони обвинувачення з огляду на те, що ОСОБА_5 обіймав посаду заступника начальника Управління Державного комітету України із земельних ресурсів (Держкомзему) у місті Харків. З урахуванням того, що ОСОБА_5 був службовою особою та мав в підпорядкуванні осіб, які можуть бути обізнані про обставини вчиненого злочину, то, на думку суду, є обґрунтована можливість, що обвинувачений може вплинути на свідків.
Суд враховує той факт, що вчинене кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
З огляду на ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами і інтересами окремої особи (обвинуваченого) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.
Отже, на даному етапі, обмеження прав особи, що має процесуальний статус обвинуваченого, та обрання запобіжного заходу, про що клопоче прокурор, спрямовано виключно на досягнення дієвості кримінального провадження, і не становить надмірного втручання у права і свободи цієї особи, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження.
Вирішуючи питання про задоволення клопотання прокурора, суд виходить з того, що обрання запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту має найменший вплив на реалізацію прав і свобод людини, не становить непропорційного порушення прав людини, а отже таке втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження.
Однак, прокурор просить суд застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період з 22.00 год. до 07.00 год., однак суд вважає за необхідне встановити домашній арешт в період з 23.00 год. по 06.00 год.
Таким чином, дотримуючись принципів, визначених Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів та оцінених в сукупності обставин, суд вважає за доцільне обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту з покладенням певних обов`язків, враховуючи що такий захід забезпечення кримінального провадження цілком спроможний на даний час забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
На думку суду, на даний час, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти ризикам, врахованим судом під час обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу, жодних обставин, які б свідчили про можливість зміни обвинуваченому запобіжного заходу, не встановлено.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення
Згідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Покладені на обвинуваченого обов`язки за своєю суттю є пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для обвинуваченого, у зв`язку з чим їх застосування відповідає п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 177, 181, 186, 194, 331, 369 КПК України, суд,
ухвалив:
Клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту - задовольнити частково.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 ч. 2 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби за місцем реєстрації та мешкання за адресою : АДРЕСА_1 , на строк до 07.02.2020, заборонивши йому залишати місце реєстрації та мешкання у період з 23 години до 06 години ранку без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 07.02.2020 додаткові обов`язки:
- з`являтися на виклик слідчого СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківської області, прокурора та суду;
- не відлучатися за межі м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з представником потерпілого, свідками, експертами, спеціалістами у вказаному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу направити для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_5 через Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області, поклавши на відповідний ОВС обов`язки по контролю за поведінкою обвинуваченого ОСОБА_5 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а ОСОБА_5 , в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали.
Суддя