Справа №766/5790/19
н/п 1-кс/766/7548/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.05.2019 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області з клопотанням, в якому він просить: скасувати арешт на будинок ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною користуватися та розпоряджатися вказаним майном.

Мотивуючи клопотання представник заявника вказує, що 04.04.2019 слідчим суддею Херсонського міського суду Херсонської області винесено ухвалу про накладення арешту на майно, що є власністю підозрюваного ОСОБА_4 , а саме житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши користуватися та розпоряджатися вказаним майном.

Представник заявника зазначає, що ухвала була прийнята без виклику та без участі ОСОБА_4 чи його захисника. Накладення арешту на нерухомість обґрунтовано тим, що санкція ч. 2 ст. 307 КК України за інкримінованим злочином ОСОБА_4 передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, і без накладення арешту на майно підозрюваного забезпечити виконання вироку суду в цій частині неможливо. Водночас, саме лише формальне ставлення до наявності підозри не може слугувати обґрунтуванням у обмежені прав і свобод особи. При цьому слідчий суддя має оцінити обґрунтованість такої підозри. Підозра ОСОБА_4 у злочині згідно статті 307КК України не є обґрунтованою, що є підставою для відмови у накладенні арешту на майно.

Представник заявника зазначає, що відповідно до ухвали від 22.03.2019 слідчий суддя ОСОБА_1 дійшов мотивованого висновку про необґрунтованість підозри ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, за ч,2 ст.307 КК України у даній справі в рамках цього ж кримінального провадження №0000108 за яким розглядається це клопотання.

Посилаючись на те, що наявність лише підозри у кримінальному провадженні за статтею 307 КПК України не може бути прийнята судом як обґрунтована без належного її доведення, у зв`язку з чим представник заявника просить клопотання задовольнити та скасувати накладений арешт .

Представник заявника у судове засідання не з`явився. Надав на адресу суду заяву про розгляд справи без його участі. Вимоги клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити та скасувати арешт із підстав зазначених у ньому.

Слідчий у судове засідання не з`явилась. Надала на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі. Проти задоволення клопотання заперечувала.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що в слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000108 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04.04.2019 року клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №000108 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, було задоволено та накладено арешт на майно, що є власністю підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши користуватися та розпоряджатися вказаним майном, оскільки санкція ч. 2 ст. 307 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді конфіскації майна, а без накладення арешту на майно підозрюваного забезпечити виконання вироку суду в цій частині неможливо.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання необхідно відмовити, оскільки, як вбачається з матеріалів клопотання, представником заявника зазначено, що єдиною підставою для його скасування є необґрунтованість підозри, яка пред`явлена ОСОБА_4 , при цьому жодних відомостей та доказів на підтвердження вказаної обставини ним не надано, що у стою чергу спростовує вказане твердження. А отже, представником заявника не доведено, що в подальшому у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту відпала потреба або зазначений арешт було накладено без достатніх правових підстав, у зв`язка із чим відсутні підстави для його скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1