Номер провадження 11-сс/816/458/19 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - арешт майна
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 592/16565/19 за апеляційною скаргою власника майна ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Сум від 30.10.2019 щодо арешту майна,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

власника майна ОСОБА_8 ,

представника особи, відносно якої внесені відомості до ЄРДР адвоката ОСОБА_9 ,

ВСТАНОВИЛА:

В поданій апеляційній скарзі власник майна ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та відмовити в задоволенні клопотання про арешт майна, оскільки вона зберігала належні їй грошові кошти в сейфі ТОВ «Евалон», яке орендує зазначене приміщення, а слідчим суддею наданий дозвіл на проведення обшуку в офісних приміщеннях, якими користується ОСОБА_10 . Крім того вказує, що на час вилучення сейфу вона була відсутня в приміщенні, тому не змогла надати ключі від сейфу та пояснити походження коштів.

24.10.2019 до Ковпаківського районного суду м. Сум з клопотанням про арешт майна, погодженим із прокурором прокуратури Сумської області, звернувся старший слідчий в ОВС СУ ГУДФС в Сумській області, яке обґрунтував тим, що у кримінальному провадженні № 0000042 від 03.07.2019 здійснюється досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК, за фактом ухилення від сплати податків директором ТДВ «Охтирський хлібокомбінат» та ТДВ «Глухівський хлібокомбінат» ОСОБА_10 і головним економістом ОСОБА_11 шляхом реалізації необлікованих ТМЦ за готівкові кошти.

Органами досудового розслідування 22-23.10.2019 проведений обшук офісних приміщень по АДРЕСА_1 на підставі ухвали слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Сум від 16.10.2019 з метою виявлення та вилучення предметів та документів у період 2018-2019, які були знаряддями вчинення злочинів, зберегли на собі сліди злочинів або були об`єктом злочинних дій, під час якого виявлений та вилучений металевий сейф, в ході огляду якого вилучені грошові кошти у сумі 27200 грн.

Ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Сум від 30.10.2019 на зазначене у клопотанні слідчого майно накладено арешт. Своє рішення слідчий суддя вмотивував тим, що тільки арешт вилучених грошових коштів може забезпечити схоронність слідів події.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи власника майна ОСОБА_12 та представника особи, відносно якої внесені відомості до ЄРДР ОСОБА_9 , які підтримали апеляційну скаргу та просили скасувати ухвалу слідчого судді, доводи прокурора ОСОБА_7 про залишення ухвали слідчого судді без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга власника майна задоволенню не підлягає з таких підстав.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 КПК), а згідно ч. 2 вказаної статті, арешт майна допускається з метою забезпечення, крім іншого: 1) збереження речових доказів.

Положеннями ч. 3 ст. 170 КПК регламентовано, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним ст. 98 цього Кодексу (матеріальні об`єкти та документи, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та інше).

Відповідно п. 1-2, 5-6 ч.2 ст.173 КПК, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного та третіх осіб.

Розглянувши клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя дійшов правильного висновку, що арешт повинен бути накладений на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, та як вони відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, належним чином вмотивовані та ґрунтуються на вимогах КПК. При вирішенні цього питання слідчий суддя в повній мірі дотримався вимог ст. 170-173 КПК, з`ясував і дослідив всі ті обставини, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а саме правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні тощо.

З матеріалів провадження вбачається, що СУ ГУДФС в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000042 від 03.07.2019 за фактом реалізації не облікованих ТМЦ за готівкові кошти поза межами податкових обліків підприємств через підконтрольних ФОП директором ТДВ «Охтирський хлібокомбінат» та ТДВ «Глухівський хлібокомбінат» ОСОБА_10 і головним економістом цих підприємств ОСОБА_11 і ухилення від сплати податків на загальну суму 4852120 грн.

У ході проведення обшуку 22-23.10.2019 офісних приміщень, які використовуються ОСОБА_10 по АДРЕСА_1 виявлений та вилучений металевий сейф, який відмовилися відчиняти особи, які займали приміщення. 23.10.2018 о 14:05 в приміщенні ГУДФС в Сумській області проведено огляд сейфу та виявлено в ньому документи, які не стосуються кримінального провадження, а також грошові кошти в сумі 27200 грн у прозорих пакетах з написами «зарплата» та «квартира» і без спеціального напису та упаковки, а тому колегія суддів вважає достатніми наявні підстави для арешту тимчасово вилученого майна з метою збереження цих речових доказів, оскільки ці гроші можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме як доказ фактів реалізації необлікованих ТМЦ.

Вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна, колегія суддів враховує і сталу прецедентну судову практику ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право володіння майном у конкретному випадку є законним і обґрунтованим, оскільки таке втручання здійснено на підставі чинного КПК, який є доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм, сумісних з принципами Конвенції. При цьому втручання є виправданим, так як воно здійснено з метою задоволення «суспільного інтересу» та за наявності об`єктивної необхідності в цьому у формі публічного, загального інтересу, який включає інтерес держави, громади, а також здійснено з дотриманням принципу «пропорційності» - «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються.

Оцінюючи пропорційність, колегія суддів виходить з того, що досягти легітимної мети за допомогою інших заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, ніж арешт майна, не можливо, застосовані слідчим суддею суду першої інстанції обмеження стосовно майна не є надмірними або ж такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

З протоколу обшуку від 22-23.10.2019 вбачається, що в кабінеті, який знаходиться в лівому крилі у кінці коридору вилучено, крім зачиненого на замок сейфу сірого кольору, документи, які стосуються діяльності ТДВ «Глухівський хлібокомбінат», директором якого є ОСОБА_10 , а саме підшивка з документами фінансово-господарської діяльності ТДВ «Глухівський хлібокомбінат» з ПП «Аудиторська фірма «Зевс», підшивка з документами щодо реалізації хлібобулочної продукції ТДВ «Глухівський хлібокомбінат» тощо, а під час огляду сейфу вилучені інвентаризаційна справа ТДВ «Глухівський хлібокомбінат», копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та обтяжень ТДВ «Глухівський хлібокомбінат», звіт про незалежну оцінку вартості комплексу будівель, які належать ТДВ «Глухівський хлібокомбінат», що свідчить про використання ОСОБА_10 не тільки зазначеного кабінету, дозвіл на обшук якого і наданий слідчим суддею, а й безпосередньо сейфу, тому доводи апеляційної скарги з цього приваду є необґрунтованими і задоволенню не підлягають.

Є необґрунтованими і доводи апеляційної скарги ОСОБА_8 про нібито належність їй грошових коштів, що зберігалися у сейфі, оскільки згідно ч. 12 ст. 100 КПК спір про належність речей, що підлягають поверненню, вирішується у порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та належним чином вмотивованою, внаслідок чого вона підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Сум від 30.10.2019 щодо арешту майна залишити без змін, а апеляційну скаргу власника майна ОСОБА_6 на цю ухвалу без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4