У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 жовтня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , дослідивши матеріали скарги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на бездіяльність посадових осіб Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , звернулися до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою на бездіяльність посадових осіб Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Скарга вмотивована тим, що 16 вересня 2019 р. заявниками була подана в порядку ст. 214 КПК України до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області заява про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 194 КК України щодо них громадянкою ОСОБА_5 . Як вказано у скарзі, про факт подання зазначеної заяви свідчить копія заяви. Разом із тим скаржники зазначають, що на день звернення до суду із даною скаргою вони не отримали ніякої офіційної інформації про внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 303, 304, 306, 307 КПК України ініціатори звернення просять суд скаргу задоволити, зобов`язати уповноважену особу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, за заявою ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скоєне кримінальне правопорушення від 16 вересня 2019 р. - внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного, що така підлягає поверненню із наступних підстав:
За змістом ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.
Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання зави чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України строк подання скарги обчислюється з дня отримання копії постанови, якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, а відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
Процесуальна дія провадиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями кримінально-процесуального закону, чинного на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення ( ст. 5 КПК України).
Отже, законодавцем визначено 24 години, зі спливом яких, у випадку не внесення відомостей до ЄРДР, починається строк вчинення бездіяльності слідчого, прокурора, яка може бути оскаржена відповідно до ч.1 ст.304 КПК України.
Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.
Зі змісту дослідженої скарги вбачається, що заявники звернулися із заявою до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області про вчинення відносно них громадянкою ОСОБА_5 , кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 194 КК України 16 вересня 2019 року. До матеріалів скарги жодного підтвердження наведеному не надають.
До суду скаргу на бездіяльність посадових осіб Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, подали 04.10.2019 року.
Оскільки заява про кримінальне правопорушення протягом доби повинна бути внесена до ЄРДР, відповідно, у разі невиконання цієї вимоги закону, саме від цієї дати і починається бездіяльність посадової особи, зобов`язаної за своїм службовим становищем, виконати цю вимогу закону.
В даному випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності ГУ НП в Закарпатській області по невнесенню відомостей до ЄРДР розпочався по закінченню 24 годин після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, а саме з 17.09.2019 року.
Заявники звернулися до суду зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області, як уже було вказано, лише 04.10.2019 року, тобто після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого.
Зі змісту скарги вбачається, що заявник не порушує питання про поновлення строку. У скарзі зазначено лише про те, що на момент звернення до суду ними не отримано ніякої офіційної інформації про внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.
Слідчий суддя на стадії прийняття скарги до свого провадження позбавлений можливості перевірити доводи скаржника шляхом витребування відповідних документів , оскільки це не передбачено діючим КПК України.
Перекладання обов`язку доведення дотримання заявником строку на слідчого суддю чинним КПК України не передбачено.
Крім того, особа, яка подала скаргу зазначила, що звернулась з заявою про злочин 16.09.2019 року це свідчить про те, що будучи ініціатором звернення з вказаною заявою, володіючи інформацією про надходження заяви про вчинене кримінальне правопорушення до органів Національної поліції, особа, яка її подала не цікавиться своєчасністю здійснення процесуальних дій під час досудового розслідування.
Разом із тим, слідчий суддя констатує, що на підтвердження доводів скарги ініціаторами звернення не надано до суду копії заяви про звернення до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатської області, а також відповідно про її отримання чи реєстрацію, як вказується в самій заяві.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.
Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
З огляду на викладене, виходячи із доданих до скарги документів, керуючись принципами змагальності сторін, свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості та диспозитивності, встановленими ст.ст. 22, 26 КПК України, - скарга підлягає поверненню особі, яка її подала у відповідності до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України.
Згідно ст.304 ч.2 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.
У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню заявникові.
Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на бездіяльність посадових осіб Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернути скаржнику.
Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до апеляційного суду Закарпатської області.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1