Справа № 640/7587/19
н/п 1-кс/640/9364/19
"29" липня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
представників власника майна ОСОБА_4 - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ,
власника майна - ОСОБА_7 ,
До Київського районного суду м. Харкова 26.07.2019 о 15.14 год. та о 15.13 год. відповідно надійшли два клопотання прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області молодшого радника юстиції ОСОБА_9 , в яких прокурор просить:
І. поновити строк подачі клопотання про арешт майна; накласти арешт на майно громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що вилучене в останнього під час проведення обшуку за вищевказаною адресою від 16.07.2019, а саме: мобільний телефон «iPhone Xs», IMEI: НОМЕР_1 , сер. № НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Nokia», IMEI1: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 ; мобільний телефон «Samsung», IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 ; флеш-носії інформації «HelenDa» в дерев`яному корпусі; флеш-носії інформації «SP 128Gb» в полімерному корпусі чорного кольору; флеш-носії інформації «Silicon Power 8Gb» в полімерному корпусі червоного кольору; флеш-носії інформації «Transcend SSD 240 Gb» сер. № MSIP-REM TRD-SJM600 в металевому корпусі сірого кольору; ноутбук марки «MacBook», модель «A1534 EMC 3099», s/n CO2YCO56HH2C; ноутбук марки «MacBook», модель «A1932 EMC 3184», s/n CO2XM332JK7M; планшет «iPad», model: A1980, сер. № DMPXF5BKKD6J; місцем зберігання арештованого майна визначити Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2);
ІІ. поновити строк подачі клопотання про арешт майна; накласти арешт на майно громадянина України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , що вилучене в останнього під час проведення обшуку за вищевказаною адресою від 16.07.2019, а саме: ноутбук марки «Lenovo» IdeaPad 520-15IKB, s/n PF115229, в пошкодженому стані; мобільний телефон «Nomi I241+» чорно-сірого кольору; мобільний телефон «Apple Iphone XS Max» IMEI НОМЕР_7 ; банківські картки АТ «Приват Банк», № НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , видані на ім`я « ОСОБА_10 »; корпус від сім-картки «Київстар», з номером телефону « НОМЕР_10 »; корпус від сім-картки «Київстар», з номером телефону « НОМЕР_11 »; корпус від сім-картки «Lifecell», з номером телефону « НОМЕР_12 »; сім картку «Київстар» № НОМЕР_13 ; сім картку «Lifecell» № НОМЕР_14 ; місцем зберігання арештованого майна визначити Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.07.2019 вказані клопотання прокурора про арешт майна об`єднано в одне провадження за №640/7587/19 н/п 1-кс/640/9364/19 (а.с. 51)
На обґрунтування кожного з клопотань прокурор зазначає, зокрема, що невстановлені особи з числа мешканців Луганської області та громадян РФ, створили терористичну групу, а саме, другу окрему мотострілецьку бригаду 2-го армійського корпусу у складі терористичної організації «Луганська народна республіка», в рядах якої до даного часу вони, зокрема, й уродженці Харківської області, приймають участь в збройному протистоянні військовослужбовцям Збройних сил України та працівникам правоохоронних органів, які задіяні у проведенні Операції об`єднаних сил. Згідно наявної інформації, до вчинення вказаного правопорушення можливо причетні громадяни України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Згідно з відповіддю на доручення, яка надійшла з ГВ КР УСБУ в Харківській області (№70/2 - 4454 від 30.05.2019), серед іншого, отримано інформацію про те, що тимчасово безробітні громадяни України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його дружина - ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та її брат - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виїхавши з тимчасово окупованих територій після початку проведення АТО (ООС) на територіях Донецької та Луганської областей, організували схему фінансування та матеріального забезпечення окремої мотострілецької бригади 2-го армійського корпусу у складі терористичної організації «Луганська народна республіка» шляхом переведення через електронні гаманці коштів на адресу незаконного збройного формування через електронну платіжну систему РФ. При цьому, кошти перераховуються через рахунки, що належать представникам ГУ ГШ ЗС РФ, які безпосередньо здійснюють керування діяльністю мотострілецької бригади.
16.07.2019 під час проведення санкціонованого обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 , ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено предмети, що належать ОСОБА_4 , зазначені в клопотаннях відповідно.
Крім того, 16.07.2019 під час проведення санкціонованого обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено та вилучено майно, зазначене в даному клопотанні.
18.07.2019 прокурором відділу 04/4 прокуратури Харківської області до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова подано два клопотання про арешт вищевказаного майна.
19.07.2019 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова винесено ухвали про повернення клопотань прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області про арешт майна у вказаному кримінальному провадженні із одночасним встановленням строку в сімдесят дві години з моменту отримання копій ухвал для усунення недоліків.
23.07.2019 прокурором відділу 04/4 прокуратури Харківської області, о 17 год. 00 хв. отримано копії ухвал слідчого судді для усунення недоліків, зазначених у вказаних ухвалах.
Сторона обвинувачення зазначає, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, вказаних у ст. 98 КПК України, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку із чим на вказані предмети необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів. Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі речей та грошей, які відповідають критеріям речових доказів, тобто містять в собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та можливо набуті кримінально протиправним шляхом.
Сторона обвинувачення зазначає також, що на теперішній час орган досудового розслідування звернувся до слідчого судді з клопотанням про проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи, з метою встановлення повного об`єму і аналізу інформації, яка знаходиться на вищевказаних технічних засобах і отримання інформації, що може свідчити про можливу протиправну діяльність ОСОБА_4 , ОСОБА_11 ОСОБА_7 .
В судовому засіданні прокурор підтримав подані клопотання.
В судовому засіданні представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 зазначав, що до клопотань не надано матеріалів для обґрунтування необхідності накладення арешту на вказане майно, та не надано доказів, що вилучене майно використовувалося для вчинення злочину. Посилався також на вказівку в протоколі обшуку на те, що ОСОБА_4 видав грошові кошти, які, як він пояснив, належали його батькові, однак, клопотання прокурора не містить вимоги про накладення арешту на грошові кошти. Просив вирішити клопотання на розсуд суду.
В судовому засіданні представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 покладався також на розсуд суду при вирішенні даного клопотання.
З пояснень представників ОСОБА_4 адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_5 встановлено, що посилання прокурора в клопотанні на належність майна ОСОБА_4 ними не заперечується, вказане майно набуте під час шлюбу з ОСОБА_11 , потреби в її виклику до суду як володільця майна немає.
Також представник ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 залучила в ході розгляду клопотання до матеріалів судової справи письмово викладені заперечення на клопотання.
З пояснень ОСОБА_7 ат його представника адвоката ОСОБА_8 слідує, що ними не заперечується посилання прокурора в клопотанні на належність майна ОСОБА_7 .
В судовому засіданні власник майна ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання, підтримав позицію захисника.
Ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_13 від 09.07.2019 надано дозвіл на проведення обшуків: у житловому приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , в якій проживає ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_11 ; у житловому приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , в якій проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_14 (а.с. 6, 38).
Метою проведення обшуків у вказаних ухвалах слідчого судді Київського районного суду м. Харкова зазначено виявлення та вилучення предметів, документів, що можуть викривати можливу злочинну діяльність вказаних а також інших осіб, а саме: предметів, документів, чернеток та електронних носіїв інформації, в тому числі комп`ютерної техніки, засобів мобільного зв`язку, банківських карток, грошових коштів, які можуть містити на собі сліди вчинення злочину, а також грошових коштів, отриманих внаслідок здійснення злочинної діяльності.
16.07.2019 на підставі вказаних ухвал Київського районного суду м. Харкова від 09.07.2019, згідно протоколів обшуків, проведено обшуки: за адресою: АДРЕСА_1 , з 10.08 год. до 12.38 год.; за адресою: АДРЕСА_2 , з 09.40 год. до 11.46 год., в ході яких, згідно протоколів обшуків від 16.07.2019 вилучено майно, перелічене в даних клопотаннях прокурора (а.с. 39-40).
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.
За правилами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
До Київського районного суду м. Харкова 18.07.2019 о 16.35 год., тобто з пропуском строку, визначеного абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, надійшло клопотання прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_9 , в якому прокурор просив поновити строк подачі клопотання про арешт майна; накласти арешт на майно громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначене в клопотанні; місцем зберігання арештованого майна визначити Управління служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Крім того, до Київського районного суду м. Харкова 18.07.2019 о 16.29 год., тобто з пропуском строку, визначеного абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, надійшло клопотання прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_9 , в якому прокурор просив поновити строк подачі клопотання про арешт майна; накласти арешт на майно громадянина України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначене в клопотанні; місцем зберігання арештованого майна визначити Управління служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2019 клопотання прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області молодшого радника юстиції ОСОБА_9 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000081 від 21.03.2019 за ч. 1 ст. 258-3 КК України, про арешт майна повернуто прокурору та встановлено строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків (а.с. 10, 41).
Згідно розписок прокурора, вказані ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2019 отримані прокурором відділу 04/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_9 23.07.2019 о 17.00 год. (а.с. 22 справа №640/7587/19 н/п 1-кс/640/9039/19, а.с. 19 справа №640/7587/19 н/п 1-кс/640/9039/19).
В поданих до суду клопотаннях про арешт майна прокурор просить поновити строки накладення арешту на майно.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, у такому випадку, тобто в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як зазначено вище, стороною обвинувачення після вилучення в ході проведення обшуків 16.07.2019 майна, які закінчилися о 12.38 год. та 11.36 год. відповідно, 18.07.2019 о 16.35 год. та 16.29 год. відповідно подано до суду клопотання про арешти майна, вилученого під час вказаних обшуків, тобто прокурором пропущено строк, визначений у абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, на декілька годин.
Як встановлено слідчим суддею, 26.07.2019 о 15.14 год. та о 15.13 год. до Київського районного суду м. Харкова, після усунення недоліків в межах встановленого строку, згідно ухвал слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.07.2019, отриманих прокурором відділу 04/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_9 23.07.2019 о 17.00 год., надійшло два клопотання прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_9 , в яких прокурор просить накласти арешт на вище зазначене майно, вилучене в ході обшуків 16.07.2019 за вище зазначеними адресами.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання сторони обвинувачення та поновлення процесуального строку слідчому, прокурору на звернення до суду з клопотаннями про арешт майна, пропущеного із поважних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Відповідно до ч.1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
До клопотань прокурором залучено протокол огляду речей та документів від 16.07.2019, згідно якого 16.07.2019 з 15.12 год. до 19.24 год. старшим слідчим в ОВС 3-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області проведено огляд предметів, речей та документів, які було вилучено 16.07.2019 в ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 . На час огляду, з метою більш детального огляду та можливого виявлення інших файлів і налаштувань, що можуть мати значення для кримінального провадження, необхідне проведення повторного огляду пристроїв зі спеціалістом (а.с. 11-12).
Згідно протоколів огляду предметів від 17.07.2019, 25.07.2019, старшим слідчим СВ УСБУ в Харківській області 17.07.2019 з 14.50 год. до 15.30 год., 25.07.2019 з 18.55 год. до 19.10 год. проведено огляд предметів, отриманих в ході проведення обшуку від 16.07.2019 за адресою: АДРЕСА_2 . На час огляду, з метою більш детального огляду та можливого виявлення інших файлів і налаштувань, що можуть мати значення для кримінального провадження, необхідне проведення повторного огляду пристроїв зі спеціалістом (а.с. 14-15, 42).
В межах даного кримінального провадження старшим слідчим 3-го відділення СВ УСБУ в Харківській області ОСОБА_15 до Київського районного суду м. Харкова 26.07.2019 подано клопотання про проведення експертизи, в якому він просить доручити проведення у кримінальному провадженні № 0000081 від 21.03.2019 судової комп`ютерно - технічної експертизи експертам Зонального експертного сектору Українського НДІ спеціальної техніки та судових експертиз СБ України. На вирішення експерта поставити три питання; в розпорядження експерту надати: копію ухвали суду; поліетиленовий пакет чорного кольору, опечатаний паперовою биркою з написом «Додаток №1 до протоколу огляду від 16.07.2019», з підписом слідчого; поліетиленовий пакет чорного кольору, опечатаний паперовою биркою з написом «Додаток №1 до протоколу огляду від 25.07.2019», з підписом слідчого; за необхідності надати інші матеріали кримінального провадження в частині, що стосується проведення експертизи (а.с. 2-4 справи №640/7587/19 н/п 1-кс/640/9370/19).
Прокурором доведено, що зазначене в клопотаннях майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, прокурор в цій частині довів слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Однак, відповідно до ч. 4 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешти майна підлягають задоволенню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Відповідно до абз. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.
Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
Як зазначено вище, в резолютивній частині ухвал Київського районного суду м. Харкова від 09.07.2019 слідчим суддею ОСОБА_13 надано дозвіл на проведення обшуків за вказаними адресами, з метою виявлення та вилучення предметів, зокрема, електронних носіїв інформації, в тому числі комп`ютерної техніки, засобів мобільного зв`язку (а.с. 6, 38).
Враховуючи вищевикладене, положення ст. 114, ст. 132, ч. 4 ст.173 КПК України, керуючись загальними засадами кримінального провадження, викладеними в ст. 7 КПК України, слідчий суддя, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, вважає необхідним визначити місцем зберігання вилучених відповідно вказаних вище мобільних телефонів, флеш-носіїв інформації, ноутбуків, планшету, визначити Управління Служби безпеки України в Харківській області строком на 2 місяці, тобто до 29.09.2019 включно, протягом якого надати стороні обвинувачення строк для здійснення їх огляду, зняття виявленої інформації на електронні носії спеціалістами (експертами) в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на вказаних носіях, для залучення до матеріалів кримінального провадження № 0000081 від 21.03.2019, а з 30.09.2019 - зобов`язати прокурора передати на відповідальне зберігання вказане майно особам, у яких воно було вилучено відповідно, та попередити таких осіб про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
При цьому, щодо посилань в судовому засіданні представників ОСОБА_4 адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відсутність в клопотанні прокурора вимоги про накладення арешту на грошові кошти, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що, у відповідності до положень ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесень до його повноважень цим Кодексом. За змістом ст. 170-173 КПК України, за результатами розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя може прийняти одне із рішень, визначених у ст. 173 КПК України, стосовно майна, перелік і види якого зазначено в клопотанні прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, поданому у відповідності до ст. 171 КПК України.
Крім того, як слідує з пояснень в судовому засіданні адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , згідно залученої ж ними копії відповіді начальника відділу прокуратури Харківської області від 22.07.2019 № 04/4-2863-19, адресованої ОСОБА_4 , за результатами розгляду його звернення від 19.07.2019 щодо протиправних дій під час проведення обшуку до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за № 0000464 від 22.07.2019 за ч. 2 ст. 364 КК України (а.с. 69, 70).
Керуючись ст.ст. 2, 7, 117, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Ухвалив:
Поновити процесуальний строк прокурору на звернення до суду з двома клопотаннями прокурора відділу 04/4 прокуратури Харківської області молодшого радника юстиції ОСОБА_9 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000081 від 21.03.2019 за ч. 1 ст. 258-3 КК України, про арешт майна, визнавши причини його пропуску поважними.
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 16.07.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «iPhone Xs», IMEI: НОМЕР_1 , сер. № НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Nokia», IMEI1: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 ; мобільний телефон «Samsung», IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 ; флеш-носії інформації «HelenDa» в дерев`яному корпусі; флеш-носії інформації «SP 128Gb» в полімерному корпусі чорного кольору; флеш-носії інформації «Silicon Power 8Gb» в полімерному корпусі червоного кольору; флеш-носії інформації «Transcend SSD 240 Gb» сер. № MSIP-REM TRD-SJM600 в металевому корпусі сірого кольору; ноутбук марки «MacBook», модель «A1534 EMC 3099», s/n CO2YCO56HH2C; ноутбук марки «MacBook», модель «A1932 EMC 3184», s/n CO2XM332JK7M; планшет «iPad», model: A1980, сер. № DMPXF5BKKD6J - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 16.07.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: ноутбук марки «Lenovo» IdeaPad 520-15IKB, s/n PF115229, в пошкодженому стані; мобільний телефон «Nomi I241+» чорно-сірого кольору; мобільний телефон «Apple Iphone XS Max» IMEI НОМЕР_7 ; банківські картки АТ «Приват Банк», № НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , видані на ім`я « ОСОБА_10 »; корпус від сім-картки «Київстар», з номером телефону « НОМЕР_10 »; корпус від сім-картки «Київстар», з номером телефону « НОМЕР_11 »; корпус від сім-картки «Lifecell», з номером телефону « НОМЕР_12 »; сім картка «Київстар» № НОМЕР_13 ; сім картка «Lifecell» № НОМЕР_14 до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання вилучених відповідно вказаних вище мобільних телефонів, флеш-носіїв інформації, ноутбуків, планшету, визначити Управління Служби безпеки України в Харківській області строком на 2 місяці, тобто до 29.09.2019 включно, протягом якого надати стороні обвинувачення строк для здійснення їх огляду, зняття виявленої інформації на електронні носії спеціалістами (експертами) в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на вказаних носіях, для залучення до матеріалів кримінального провадження № 0000081 від 21.03.2019, а з 30.09.2019 - зобов`язати прокурора передати на відповідальне зберігання вказане майно особам, у яких воно було вилучено відповідно, та попередити таких осіб про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
В іншій частині в задоволенні клопотань відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1