Справа № 202/5151/19
Провадження № 1-кс/202/8589/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА
09 серпня 2019 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся в рамках кримінального провадження № 0001191 від 11.07.2019 року з клопотанням, погодженим із прокурором, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучені 12.07.2019 року в ході огляду трупу ОСОБА_5 речі, а саме: бюстгальтер рожевого кольору, футболку зеленого кольору, штани світлого кольору із смугами чорного кольору, а також вилучені 12.07.2019 року у ОСОБА_6 сорочку в клітинку коричневого кольору, шорти чорного кольору, труси, кросівки, ремінь.
Клопотання обґрунтовано тим, що 11.07.2019 року ОСОБА_6 , перебуваючи за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , наніс матері ОСОБА_5 не менш 250 ударів ножем у життєво-важливі органи, внаслідок чого остання померла.
11.07.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 проведено огляд місця події, під час якого виявлено труп ОСОБА_5
12.07.2019 року в приміщенні моргу КЗ «ОКЛ ім. Мечнікова» вилучено речі з трупу ОСОБА_5 : бюстгальтер рожевого кольору зі слідами РБК, футболку зеленого кольору зі слідами РБК та штани світлого кольору із смугами чорного кольору.
Крім того, 12.07.2019 року ОСОБА_6 добровільно видав слідчому сорочку в клітинку коричневого кольору, шорти чорного кольору, труси, кросівки та ремінь.
12.07.2019 року слідчим АНД ВП ДВП ГУНП в області вищезазначені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Зазначені речі можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні, містити на собі сліди злочину, у зв`язку з чим з метою запобігання їх пошкодженню або знищенню виникла необхідність у накладанні на них арешту.
Одночасно слідчим подано клопотання про поновлення процесуального строку для подання до суду клопотання по арешт майна, посилаючись на значний обсяг слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні.
У судове засідання учасники кримінального провадження не з`явилися, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001191 від 11.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
Як вбачається з матеріалів клопотання, в даному кримінальному провадженні 12.07.2019 року в приміщенні моргу було вилучено речі з трупу ОСОБА_5 , а саме: бюстгальтер рожевого кольору, футболку зеленого кольору, штани світлого кольору із смугами чорного кольору. Також у ОСОБА_6 було вилучено такі речі:сорочку в клітинку коричневого кольору, шорти чорного кольору, труси, кросівки та ремінь.
Постановою слідчого зазначені речі визнані речовими доказами.
За змістом частини першої статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з частиною другої статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).
Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 173 КПК визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також
Згідно з частиною другою статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб (частина четверта статті 170 КПК).
Слідчий суддя вважає доведеним, що був вчинений злочин і наявні обґрунтовані підстави вважати, що вилучені 12.07.2019 року в приміщенні моргу речі з трупу ОСОБА_5 , а добровільно видані речі ОСОБА_6 відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки зберегли на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі за допомогою експертних досліджень.
У той же час існує загроза приховування, пошкодження, знищення даних речей, оскільки на сьогодні в кримінальному провадженні ще не проведені всі необхідні слідчі дії та експертні дослідження.
Отже, матеріали клопотання слідчого доводять наявність правових підстав для накладення арешту на вищевказані речі.
На переконання слідчого судді, в даному випадку накладення арешту відповідає потребам досудового розслідування та не матиме тяжких наслідків.
При цьому слідчий суддя вважає можливим поновити слідчому строк для подання до суду клопотання про арешт майна як пропущеного з поважних причин.
Таким чином, з метою збереження речових доказів необхідно накласти арешт на тимчасово вилучені 12.07.2019 року речі з трупу ОСОБА_5 , а саме: бюстгальтер рожевого кольору, футболку зеленого кольору, штани світлого кольору із смугами чорного кольору, а також речі ОСОБА_6 : сорочку в клітинку коричневого кольору, шорти чорного кольору, труси, кросівки та ремінь.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Поновити слідчому СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 строк подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на вилучені 12.07.2019 року речі з трупу ОСОБА_5 : бюстгальтер рожевого кольору, футболку зеленого кольору, штани світлого кольору із смугами чорного кольору.
Накласти арешт на вилучені 12.07.2019 року у ОСОБА_6 речі: сорочку в клітинку коричневого кольору, шорти чорного кольору, труси, кросівки, ремінь.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1