Ухвала
Іменем України
18 червня 2019 року

м. Київ
справа № 754/10717/17

провадження № 51-2936ск19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу потерпілої ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року про повернення апеляційної скарги на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 26 квітня 2019 року щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ,
встановив:
Як убачається з матеріалів провадження за скаргою, Деснянський районний суд м. Києва ухвалою від 26 квітня 2019 року ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , кожного, звільнив від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 140 Кримінального кодексу України (далі КК) у зв`язку із закінченням строків давності; кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 за ч. 1 ст. 140 КК закрив у зв`язку із звільненням їх від кримінальної відповідальності з підстави закінчення строків давності; цивільні позови потерпілої ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 залишив без розгляду; кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК, виділив в окреме провадження.

Київський апеляційний суд ухвалою від 20 травня 2019 року, керуючись п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_4 на вказану ухвалу повернув особі, яка її подала.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить скасувати ухвалу апеляційного суду про повернення апеляційної скарги і призначити новий розгляд у вказаному суді з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону. Стверджує, що суд апеляційної інстанції, приймаючи рішення про повернення апеляційної скарги повинен був врахувати те, що повний текст оскаржуваної ухвали проголошено та вручено їй 03 травня 2019 року, а тому строк апеляційного оскарження нею не пропущений.
Перевіривши доводи в касаційній скарзі та надані копії судових рішень, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою потерпілої слід відмовити з огляду на таке.
Згідно з положеннями п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 395 КПК апеляційна скарга може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Отже, для особи, яка оспорює рішення судді, ухвалене за викликом цієї особи, початком (початковим моментом) перебігу строку для подання апеляційної скарги є момент проголошення такого рішення.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.
За змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.
Статтею 398 КПК визначено, що апеляційна скарга, яка надійшла до суду апеляційної інстанції, не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу. Отримавши апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її на відповідність вимогам ст. 396 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.
Згідно з п 4. ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Як убачається з доданої до касаційної скарги копії ухвали, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_4 на ухвалу судді подана після закінчення строку на апеляційне оскарження, у зв`язку з чим повернув апеляційну скаргу.
Постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги, суддя апеляційного суду виходив із того, що оскаржувану ухвалу судді постановлено в судовому засіданні за участю ОСОБА_4 , а тому відповідно до положень ст. 395 КПК строк на апеляційне оскарження вказаного судового рішення розпочався з моменту проголошення резолютивної частини ухвали, а закінчився 03 травня 2019 року.
При цьому потерпіла подала апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції з пропуском строку на апеляційне оскарження, клопотання про поновлення якого не заявляла.
Суд апеляційної інстанції, встановивши, що апеляційна скарга надійшла з пропуском строку на апеляційне оскарження і ОСОБА_4 не порушувала питання про його поновлення, дійшов висновку про необхідність повернення апеляційної скарги на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, зазначивши, щодля особи яка була присутня в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, закон не пов`язує початок перебігу строку на його оскарження з будь-якою іншою датою ніж день його проголошення і таке правило діє у разі оголошення лише резолютивної частини судового рішення.

З таким висновком погоджується й суд касаційної інстанції, адже наведені обставини свідчать про те, що апеляційний суд діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону.
Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції вважає, що відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою потерпілої слід відмовити.
Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Верховний Суд
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою потерпілої
ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 травня 2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3