Справа № 592/9861/19
Номер провадження 1-кп/573/125/19
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и

30 жовтня 2019 року м. Білопілля

Колегія суддів Білопільського районного суду Сумської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

з участю секретаря: ОСОБА_4 ,

прокурора: ОСОБА_5 ,

обвинуваченої: ОСОБА_6 ,

захисника: ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопілля заяву прокурора про відвід судді,

в с т а н о в и л а :
У провадженні колегії суддів Білопільського районного суду Сумської області у складі головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 перебуває кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28 травня 2019 року за №0000033, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

В судовому засіданні прокурором ОСОБА_5 подано заяву про відвід судді ОСОБА_2 , яка входить до складу колегії, обґрунтована об`єктивною неможливістю її участі в розгляді вищевказаного кримінального провадження у зв`язку з тим, що в останньої на розгляді перебуває кримінальне провадження №0000045, зареєстроване в ЄРДР 30 травня 2019 року, по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні предикатних злочинів, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України, в якому підлягають дослідженню та оцінці ті ж самі докази, що і в кримінальному провадженні №0000033. На думку прокурора, дослідження колегією суддів у даному кримінальному провадженні доказів, які суддя ОСОБА_2 досліджувала у іншому кримінальному провадженні, може розцінюватися сторонами як інші обставини, які викликають сумніви у неупередженості судді, що в свою чергу може бути підставою відповідно до ст. ст. 409, 412 КПК України для безумовного скасування вироку щодо ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 209 КК України, яким би він не був, у зв`язку із істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Обвинувачена ОСОБА_6 та її захисник адвокат ОСОБА_7 заяву прокурора про віцдвід судді ОСОБА_2 підтримали.

Заслухавши прокурора ОСОБА_5 , обвинувачену ОСОБА_6 та її захисника ОСОБА_7 , дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частинами 1, 5 статті 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. Відвід повинен бути вмотивованим.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження (ч. 3 ст. 80 КПК України).

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд.

Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини.

Як зазначив ЄСПЛ у п. 69 рішення від 10 грудня 2009, яке набуло статусу остаточного 10 березня 2010 року, у справі «Мироненко та Мартенко проти України» (заява №4785/02) наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Судом встановлено, що у провадженні судді Білопільського районного суду Сумської області ОСОБА_2 перебуває кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 30 травня 2019 року за №0000045 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 та ч. 4 ст. 358 КК України.

Крім того, колегією суддів Білопільського районного суду у складі головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , перебуває кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28 травня 2019 року за №0000033, в якому ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

Судовий розгляд кримінального провадження №0000045 під головуванням судді ОСОБА_2 вже розпочатий та в ньому досліджуються письмові докази.

У кримінальному провадженні №0000033 колегією суддів, до складу якої входить суддя ОСОБА_2 , не розпочинався.

Кримінальні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 та ч. 4 ст. 358 КК України, є предикатними злочинами по відношенню до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, а тому у вищевказаних кримінальних провадженнях судом мають досліджуватися одні й ті ж докази.

Виходячи з вищенаведеного, колегія суддів, приходить до висновку, що розгляд суддею ОСОБА_2 кримінального провадження №0000045, в якому ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні предикатних злочинів відносно ч. 2 ст. 209 КК України, унеможливлює участь останньої у розгляді кримінального провадження №0000033 відносно ОСОБА_6 по обвинуваченню за ч. 2 ст. 209 КК України з огляду на те, що суддя ОСОБА_2 вже дослідила частину доказів, які можуть досліджуватися у даному кримінальному провадженні, про них у неї склалася певна суб`єктивна думка, а тому у сторін можуть виникнути сумніви у тому, що в цьому кримінальному провадженні суддя ОСОБА_2 зможе об`єктивно оцінювати докази, тобто в її неупередженості.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и ла :
Заяву прокурора ОСОБА_5 про відвід судді задовольнити.

Відвести суддю ОСОБА_2 від розгляду кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28 травня 2019 року за №0000033, в якому ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя:

Судді: