Провадження № 1-кс/760/7478/19
УХВАЛА
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання про накладення арешту на майно, подане в рамках кримінального провадження, що розслідується за ч. 1 ст. 115 КК України.
Подане клопотання обґрунтовується тим, що СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві, в ході здійснення досудового розслідування встановлено, що 19.03.2019р., біля 17.05год., за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з численними колото-різаними ранами тіла.
Під час огляду квартири встановлено злам замка на вхідних дверях квартири, в квартирі хаотично розкидані речі, багато слідів речовини бурого кольору, схожої на кров, труп ОСОБА_5 знаходиться у ванній кімнаті, вкритий подушками та ковдрою.
Крім того, під час огляду трупа за участю експерта КМКБ СМЕ ОСОБА_6 на тілі ОСОБА_5 виявлені тілесні ушкодження: на волосяній частині голови в тімьяно-скроневій ділянці виявлена косо-горизонтальна веретеноподібної форми рана; на обличчі у лівій вилочній ділянці розташована косо-горизонтальна веретеноподібної форми рана; на шиї у передній поверхні у нижній третині та на лівій бічній поверхні верхній третини розташовані по одній веретеноподібної форми рани; в лівій підключичній ділянці розташована веретеноподібної форми рана, у дні якої вбачається рожева піна; на лівому плечі розташовані три веретеноподібної форми рани; на зовнішній поверхні лівого ліктя розташоване садно; на долонній поверхні лівої кісті розташована звивиста рана; на ліктьовому краї правого передпліччя в середній третині та на передній поверхні правого передпліччя у нижній третині розташовані по одній веретеноподібної рані; на зовнішній поверхні другого пальця правої кісті розташована рана; на передній поверхні грудей справа розташована веретеноподібної форми рана; на передній стінці живота розташована рана, з котрої видно петлі кишечника; на передній поверхні лівого коліна розташоване садно.
В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явилася, проте 03.06.2019р. надіслала заяву, в якій підтримала доводи, викладені в клопотанні та просила розглядати клопотання у її відсутності. Тому, відповідно до вимог ст. 172 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у її відсутності.
Також, слідчий ОСОБА_3 , з метою забезпечення дієвості такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий просила розглянути подане клопотання про арешт майна без повідомлення власників майна. Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе провести розгляд даного клопотання без повідомлення власників майна, за наведених слідчим підстав.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.
Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України вилученні речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Враховуючи, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.04.2019р., було прямо надано дозвіл на відшукання вказаних речей, тому вони не вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отриманні юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий.
Відповідно ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.
За версією органу досудового розслідування, вилучені під час проведення обшуку речі є процесуальними джерелами фактичних даних (доказів), на підставі яких можуть бути встановлені факти та обставини, що мають значення для даного кримінального провадженні та підлягають доказуванню.
Враховуючи правові підстави для накладення арешту майна, можливість використання даного майна як доказу в кримінальному провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що вказане в клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Тому, слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане у клопотанні майно, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, слідчий суддя вважає, що підлягає і задоволенню клопотання слідчого в частині накладення арешту на вказане майно із забороною відчуження, користування та розпорядження ним, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Разом з тим, під час судового розгляду клопотання, слідчим доведено слідчому судді, що незастосування такого обтяжливого способу арешту майна, як заборона розпорядження та користування, призведе до приховування пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Тому, слідчий суддя вважає необхідним накласти арешт на вказане майно із забороною відчуження, розпорядження та користування ним, що повною мірою забезпечить та відповідатиме меті арешту та принципам розумності та співрозмірності, та достатньою мірою гарантувати досягнення дієвості такого заходу забезпечення кримінального провадження.
За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
- кофту сірого кольору, поміщену до сейф пакету EXP 0211999;
- туфлі чорного кольору, поміщені до сейф пакету EXP 0316288.
Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1