УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15.08.2019 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участі секретаря: ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просив: накласти арешт на нерухоме майно, а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству Юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо нерухомого майна.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що в провадженні СВ Херсонського відділу поліції ГУ НП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0003981 від 23.07.2016, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 190, ч. 1 ст. 365-2 КК України.

Допитана в ході досудового розсування ОСОБА_5 показала, що приблизно у 2007 році вона отримала кредит у банку «Аваль» у сумі 42 000 доларів США під заставу нерухомого майна, а саме будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

У 2009 році у країні різко піднявся курс долару (з 4 грн. на 8 грн.) та так як кредит був у доларах, вона переплачувала величезну суму коштів. З цією проблемою неодноразово зверталась до банку з метою перерахування кредиту у гривні, однак постійно відмовляли.

Приблизно у 2012 році вона звернулась до суду, з позовом про перерахунок суми кредиту та відсотків у зв`язку із зміною курсу доларів США. Рішенням суду, відмовлено у перерахунку на гривню, однак 12 000 доларів пені та відсотків списали.

У 2013 році курс долару знову почав зростати, та вона була не спроможна виплачувати величезну суму кредиту. Через деякий час до неї звернувся начальник відділу по роботі з проблемною заборгованістю банку «Аваль» ОСОБА_6 (телефон НОМЕР_1 ). Він запропонував перевести кредит у гривню.

У кінцевому результаті, банк до основного кредиту додав відсотки та пеню за несвоєчасну сплату та оформив новий кредит вже у гривні. При цьому банк не врахував платежі котрі вносились раніше.

Через декілька місяців почали телефонувати з банку та повідомляти за заборгованість. В результаті чого ОСОБА_5 перестала платити кредит.

Після того як ОСОБА_5 перестала сплачувати кредит, остання уклала угоду з адвокатом та було подано відповідний позов до суду. У суді першої інстанції та апеляційному суді рішення винесені не на користь ОСОБА_5 . У результаті чого у виконавчій службі Суворовського району відкрили виконавче провадження та почали процедуру опису майна та реалізацію його на електронних торгах «Сетам».

ОСОБА_5 неодноразово підходила до державного виконавця та просила повідомити про торги, так як збиралась викупити самостійно свій будинок.

У липні 2016 році розпочались електронні торги, та вартість будинку суттєво зменшилась. перші торги пройшли безрезультатно та виконавці ще зменшили суму вартості будинку.

Наприкінці серпні 2016 року у електронній системі «Сетам» знову розпочались торги. ОСОБА_5 неодноразово намагались зареєструватись у системі, для того щоб прийняти участь у торгах, однак система відмовляла у реєстрації. Як результат, остання так і не зареєструвались.

Третій раз торги призначені на жовтень 2016 року. Адвокат опрацювавши цю інформацію повідомила, що торги не можуть бути проведені так як на дату торгів оцінка дому прострочена на 2 тижні та банк повинен заново робити оцінку. ОСОБА_5 заспокоїлась та перестала займатися цим питанням.

06.01.2017 ОСОБА_5 знаходилась на роботі, їй подзвонила донька та повідомила, що у нас у дворі знаходяться невідомі чоловіки та погрожуючи змушують зібрати речі та виїжджати з будинку. Коли ОСОБА_5 приїхала додому, то вияснила, що до неї прийшов ОСОБА_7 котрий нібито представляє інтереси нового володаря дому та адвокат ОСОБА_8 , разом з ними були близько 10 чоловіків. Пізніше стало відомо, що будинок продано з торгів громадянину ОСОБА_9 . Торги проводились 1 годину, та приймав участь лише один учасник.

ОСОБА_5 наполягала на розмові з новим власником будинку. Устинов відмовив. На даний час у будинку мешкають невідомі чоловік та жінка. Як стало відомо, будинок готують для повторного продажу.

Кримінальне провадження внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004515 та розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

02.04.2017 матеріали вказаних кримінальних проваджень були об`єднані в одне кримінальне провадження за №0003981.

13.08.2019 змінено правову кваліфікацію кримінального провадження на ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 190, ч. 1 ст. 365-2 КК України.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 08.08.2019, сформованої стосовно адреси: АДРЕСА_1 , право власності так і належить ОСОБА_10 .

Враховуючи вищевикладене, в діях невстановлених осіб вбачаються ознаки протиправних дій, спрямовані на незаконне заволодіння чужим майном, а саме нерухомістю за адресою: АДРЕСА_1 , тобто в рамках даного кримінального провадження будинок за адресою: АДРЕСА_1 , є предметом на яке вчинено злочинне посягання, так виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання у його відсутності.

Власник майна в судове засідання не викликався з метою уникнення його відчуження. Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен врахувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу) та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що слідчий просить накласти арешт на вказане майно з метою його збереження як речового доказу (предмету злочину), однак до клопотання не долучена постанова про визнання вищезазначеного майна речовими доказами, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання.

Крім того, до клопотання не долучено доказів неправомірності заволодіння майном ОСОБА_5 (визнання торгів недійсними тощо), а накладення арешту на майно може мати негативні наслідки для нових власників такого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, суддя

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання відмовити за необґрунтованістю.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області.

Слідчий суддяОСОБА_1