Провадження № 1-кс/742/1956/19
Єдиний унікальний № 742/1973/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2019 року м. Прилуки

Слідчий суддя Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 , слідчого СВ Прилуцького ВП ГУНП ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Прилуки заяву адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про встановлення розумних строків досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000806 від 01.06.2019 року,-
в с т а н о в и в:

20.11.2019 року до Прилуцького міськрайонного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про встановлення розумних строків досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000806 від 01.06.2019 року до 01 грудня 2019 року.
Заява мотивована тим, що органом досудового розслідування неналежним чином здійснюється досудове розслідування, а саме на протязі значного часу з моменту внесення відомостей до ЄРДР не проведені необхідні слідчі дії для з`ясування обставин справи.
У судовому засіданні ОСОБА_3 заяву підтримав та просив її задовольнити.
Слідчий Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській обасті ОСОБА_4 не заперечувала щодо задоволення клопотання.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного.
Частиною 1 статті 28 КПК України, передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Конституційний Суд України у своєму рішенні від 30.01.2003 року щодо розумності строків досудового слідства зазначив, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину /злочинів/. Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідності проведення експертиз та отримання висновків тощо. Але за будь-яких обставин строк досудового слідства не повинен перевищувати меж необхідності. Досудове слідство повинно бути закінчено у кожній справі без порушення права на справедливий судовий розгляді права на ефективний засіб захисту, що передбачено статтями 6, 13 Конвенції про захист прав людини та основних свобод.
Виходячи із норм чинного національного законодавства та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, час, який враховується для визначення розумності строків, починається з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. З цього моменту згідно зі ст.219 КПК України /до редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року/ починається і відлік строків досудового розслідування, персоніфікується кримінальне провадження з`являється підозрюваний /ст.42 КПК України/.
Частина перша статті 219 в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див.пункт 4 § 2 розділу 4 Закону
Згідно ч.1 ст.28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Відповідно до ст.114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.
Відповідно до вимог КПК України та практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя здійснює свої повноваження, щодо забезпечення проведення досудового розслідування у розумні строки шляхом: своєчасного призначення справи до розгляду; проведенням судового розгляду у призначений строк; своєчасним виготовленням мотивованого судового рішення чи протоколу засідання з направленням їх сторонам чи ознайомленням з ними; повнотою здійснення суддею контролю за виконанням працівниками апарату суду своїх службових обов`язків, у тому числі з повідомлення осіб, що беруть участь у справі, про час і місце судового засідання; повнотою і своєчасністю прийняття суддею заходів відносно учасників процесу і інших осіб, спрямованих на недопущення їх процесуальної несумісності і процесуальної тяганини у справі; контролем судді за строками проведення експертизи, накладенням штрафів; відстроченням, що виникають з вини судової канцелярії чи інших адміністративних органів, тощо. Європейський суд з прав людини зазначив, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь суддів в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінального процесуального законодавства само по собі не суперечать чинному законодавству. Проте, якщо вказані дії призводять до порушення права особи на судочинство в розумний строк, заява про присудження компенсації підлягає задоволенню /справа «Екле проти ФРН» від 15 липня 1982 року, «Цимерман проти Швейцарії» від 13 липня 1983 року/. Відсутність достатньої кількості суддів, та їх перевантаженість не може бути виправданням збільшення строків судового розгляду /справа «Павлюлінець проти України» від 06 вересня 2005 року/.
Тобто відповідно до змісту вказаних положень кримінально процесуального Кодексу слідчий суддя вправі встановлювати строки в межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом.
Так, у разі якщо у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, то КПК України не встановлено граничних строків для досудового розслідування такого кримінального провадження.
Крім того, відповідно до ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, та на свій розсуд визначає об`єм доказів, якій необхідно зібрати у кримінальному провадженні, правових підстав для встановлення слідчим суддею ,відповідно до вимог ст.114 КПК України, процесуального строку досудового розслідування не має.
Відповідно до ст.308 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду. Службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.
А тому у даному випадку слідчий суддя не наділений повноваженнями для встановлення відповідних граничних строків досудового розслідування.
Отже, на підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 28, 36, 110, 114, 308, 395 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про встановлення розумних строків досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000806 від 01.06.2019 року до 01 грудня 2019 року - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1