Справа № 215/6042/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2019 року Слідчий суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
за участі: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 ,
слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Тернівського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червоне, Криворізького району, Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, маючого на утриманні малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, на обліках у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуваючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , судимого 07.08.2019 Тернівським районним судом міста Кривого Рогу за ч.3 ст.185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі ст.75 КК України від відбування покарання звільнений із іспитовим строком на 1 рік (вирок набрав законної сили 07.09.2019);
- 22.03.2019 направлено обвинувальний акт до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу по кримінальному провадженню за №0000284 від 18.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч. 3 ст.185 КК України;
- 31.07.2019 направлено обвинувальний акт до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимим за вчинення злочинів проти власності, відповідних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, повторно підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти власності за наступних обставин.
Приблизно о 21-40 годині 15.09.2019, ОСОБА_5 знаходився у себе за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_3 та в той момент у останнього виник умисел на таємне викрадення чужого майна, яке належить ПрАТ «ПІВНГЗК». Взявши для цього рюкзак чорного кольору ОСОБА_5 пішки попрямував з ним до території ЦВО-1 ПрАТ «ПІВНГЗК» в Тернівському районі м. Кривого Рогу.
Так, 15.09.2019, приблизно о 22-40 годині, перебуваючи на території ЦВО-1 (дільниці №2 складу готової продукції) ПрАТ «ПІВНГЗК» юридична адреса: Тернівський район м. Кривий Ріг, поблизу двоповерхової будівлі фабрики огрудкування ЦВО-1 ПрАТ «ПІВНГЗК», ОСОБА_5 на землі поблизу обпалювальної машини вказаної фабрики побачив 7 металевих колосників бувших у використанні із 65% зносу, що непридатні для подальшої експлуатації, вагою 19 кг, що належить ПрАТ «ПІВНГЗК».
Перебуваючи у вказаний час та місці, реалізуючи свій раптово виниклий прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, зазначених вище металевих виробів, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпеку та протиправність діяння, переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, повторно, руками взяв з землі зазначені вище 7 металевих колосників бувших у використанні із 65% зносу, що непридатні для подальшої експлуатації, вагою 19 кг, що належить ПрАТ «ПІВНГЗК», та поклав їх у рюкзак, який приніс з собою та попрямував по території ПрАТ «ПІВНГЗК» у бік зупинки громадського транспорту «ТСП ЦВО-1» в Тернівському районі м. Кривого Рогу.
Далі ОСОБА_5 , зберігаючи вищевказане майно у принесеному із собою рюкзаку чорного кольору, вийшов за межі охоронюваної території ПрАТ «ПІВНГЗК» в Тернівському районі м. Кривого Рогу, із зазначеним вище майном даного підприємства. Однак проходячи поблизу зупинки громадського транспорту «ТСП ЦВО-1» в Тернівському районі м. Кривого Рогу, яка знаходиться за територією ПрАТ «ПІВНГЗК», був помічений та зупинений охоронниками ТОВ ОА «БАРС», які викрили та припинили злочинні дії ОСОБА_5 .
Згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи №34/12.1/842 від 21.10.2019, ринкова вартість брухту нержавіючої сталі підвиду №326 в кількості 19 кг, станом на 15.09.2019 рік складала 459,17 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 спричинив матеріальну шкоду ПрАТ «ПІВНГЗК» на загальну суму 459,17 гривень.
Причетність ОСОБА_5 до скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, у вчиненні якого йому пред`явлено підозру, об`єктивно підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, доданими до клопотання.
У зв`язку з цим 30.10.2019 йому повідомлено про підозру відповідно до ст. ст. 276-278 КПК України.
Слідчий у клопотанні зазначає, що підозрюваний ОСОБА_5 маючи не зняту і не погашену у встановленому законом порядку судимість, в період іспитового строку, та будучи обвинуваченим за вчинення злочинів проти власності, повторно вчинив новий умисний злочин проти власності, чим продовжив свою злочинну діяльність, що свідчить про небажання останнього стати на шлях виправлення; він може вчинити нові злочини матеріального характеру. Враховуючи відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, у зв`язку з чим останній може допустити настання ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Прокурор у судовому засіданні підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний причетність до скоєного не визнав повністю, заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Слідчий суддя, перевіривши матеріали клопотання, заслухавши учасників процесу, вважає, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу в кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі і зазначені в даній нормі закону.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про можливість застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ «Клішин проти України» (№ 30671/04 від 23.02.2012 р.) підстави для тримання під вартою мають бути підтверджені фактами.
В пункті 85 Рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» (№ 40107/02 від 10.02.2011 р.) вказано, що тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Відповідно до п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Слідчий суддя ставить під сумнів можливість підозрюваним ОСОБА_5 забезпечити виконання ухвали суду у випадку встановлення йому запобіжного заходу не пов`язаному з триманням під вартою, оскільки є всі підстави вважати, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення з огляду на те, що ОСОБА_5 , маючи не зняту і не погашену в установленому порядку судимість, в період іспитового строку, та перебуванням під нічним домашнім арештом, будучи обвинуваченим у вчиненні злочинів проти власності, знову підозрюється у вчиненні злочину проти власності, який є злочином середньої тяжкості. Слідчий суддя вважає, що дані обставини можуть свідчити про схильність підозрюваного ОСОБА_5 до постійного вчинення нових злочинів, а тому він може становити особливу небезпеку для суспільства та окремих осіб і обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не гарантує того, що підозрюваний ОСОБА_5 не стане вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, підтверджується доданими до клопотання матеріалами, які досліджені в судовому засіданні.
Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який маючи не зняту і не погашену в установленому порядку судимість, в період іспитового строку, та перебуванням під нічним домашнім арештом, будучи обвинуваченим у вчиненні злочинів проти власності, відповідних висновків для себе не зробив та вчинив новий умисний злочин проти власності, постійного місця роботи не має, офіційні джерела доходів в останнього відсутні, неодружений, запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, обґрунтовується наявністю таких ризиків як те, що він: - може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з огляду на тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим, у вчиненні кримінального правопорушення, в якому він підозрюється; - незаконно впливати на свідка, оскільки з дослідженого у судовому засіданні протоколу допиту свідка ОСОБА_7 вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 просив останню надати свідчення про факт його побиття, яке спростувала ОСОБА_7 ; - може вчинити інше кримінальне правопорушення з огляду, зокрема, на те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні вже 15.09.2019 кримінального правопорушення, впродовж двох неділь після набрання вироком Тернівського районного суду міста Кривого Рогу законної сили 07.09.2019.
Зазначене відповідно до ст. 177 КПК України є підставою застосування даного запобіжного заходу з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, так як більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти цим ризикам.
Наявність у підозрюваного ОСОБА_5 місця проживання та цивільної дружини і неповнолітньої дитини, не зменшують заявлених ризиків щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що тільки такий запобіжний захід як тримання під вартою забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.
Слідчий суддя вбачає необхідним відповідно до ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України визначити підозрюваному заставу в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Виходячи з викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 197 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, обчислюючи його з 31 жовтня 2019 року по 29 грудня 2019 р. включно.
На підставі частини 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України.
Розмір застави визначити у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 38 720 (тридцять вісім тисяч сімсот двадцять) гривень.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду м. Кривого Рогу (отримувач коштів: ТУ ДСА в Дніпропетровській області, , Банк отримувача: Державна казначейська служба України в м. Київ, МФО 820172, рахунок 7442, призначення платежу: зазначити інформацію про ухвалу судді, якій обрав заставу, та прізвище, ім`я, по-батькові підозрюваного), не пізніше 5-ти днів з дня постановлення ухвали.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки з моменту звільнення з під варти:
- не відлучатися з міста Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання;
- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим, прокурором, судом;
- здати на зберігання слідчому, прокурору, суду свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд за кордон України.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначається терміном дії цієї ухвали.
У разі невиконання підозрюваним своїх обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до державного бюджету.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, з моменту вручення її копії, але підлягає негайному виконанню щодо застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя