ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3752/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003682 від 18.05.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
23 травня 2019 слідчий Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003682 від 18.05.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України та просив накласти арешт на мотоцикл «Susuki GSX 750F Katana» д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 , та ключ до даного мотоциклу вилучений співробітниками поліції 18.05.2019 по вул. Бориспільській, 9 в м. Києві. Визначити місце зберігання мотоцикл «Susuki GSX 750F Katana» д.н.з. НОМЕР_1 , на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів за адресою м. Київ, вул. Фанерна, 4. Визначити місце зберігання свідоцтво про реєстрацію свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 та одного ключа до вказаного мотоциклу, при матеріалах кримінального провадження.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.
Підстави та порядок накладення арешту під час кримінального провадження регулюється главою 17 «Арешт майна» КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 2. ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Всупереч п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України слідчим до клопотання не надано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Вказана норма також узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Крім того, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
Однак, слідчим не зазначено у клопотанні контактних даних власника майна (зокрема, контактного номеру телефону, поштову адресу або електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст.ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю у повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти законне рішення у справі.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити право на звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003682 від 18.05.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України - повернути прокурору, встановивши 72-х годинний строк для усунення недоліків, що зазначені в ухвалі, з моменту отримання її копії.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: