ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1975/19 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа №635/6496/19 Доповідач - ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
адвоката - ОСОБА_6

підозрюваного - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , як захисника підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000449 від 23.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2019 року задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000449 від 23.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України. Підозрюваному ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду та покладено обов`язок прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 , подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з 22-00 годин до 07-00 годин. В обґрунтування скарги адвокат посилається на необґрунтованість підозри, оскільки не доведено вчинення злочину за попередньою змовою групою осіб і не з`ясовано кількість ударів, які наносив ОСОБА_7 потерпілому. Вчинення злочину нічим не підтверджене окрім показань потерпілого ОСОБА_8 . Також адвокат зазначила про відсутність ризиків, на які посилається прокурор, оскільки підозрюваний завжди з`являється для проведення слідчих дій, в судове засідання для обрання запобіжного заходу також з`явився добровільно, а тому вважає, що вказаний ризик є незначним і запобігти йому можливо шляхом застосування домашнього арешту у певний період доби. Крім того, ОСОБА_7 мешкає протягом 5 років у м. Харкові зі своєю родиною: з дружиною і донькою, за місцем реєстрації він не проживає. Тому посилання, що підозрюваний може впливати на потерпілого, який мешкає в одному населеному пункті, разом з потерпілим, є хибним, так як потерпілий вже допитаний органами досудового розслідування. Крім того, потерпілий був раніше засуджений за тяжкі і особливо тяжкі злочини, у тому числі за вбивство. На теперішній час в провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває на розгляді справа відносно ОСОБА_8 за ст. 296 КК України та ч. 1 ст. 125 КК України. Тому вплинути на нього складно. Підозрюваний дійсно офіційно не працевлаштований, але працював неофіційно, а у зв`язку з цілодобовим арештом позбавлений можливості працювати. Він має дружину та малолітню доньку, з якими проживає, до кримінальної відповідальності не притягувався, має задовільну характеристику, учасник бойових дій. Враховуючи, що визначені слідчим суддею ризики є мінімальними, а також враховуючи особу підозрюваного і те, що він має намір та можливість працевлаштування на даний час, буде у достатній мірі досягнута мета застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного та його адвоката, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 176 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 , слідчий суддя вважав обґрунтованою підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України, оскільки підозра підтверджена: показаннями потерпілого ОСОБА_8 , даними протоколу впізнання за фотографіями, відповідно до якого потерпілий впізнав ОСОБА_7 , як особу, як заволоділа належними йому коштами, даними протоколу обшуку належного ОСОБА_9 автомобіля, в ході проведення якого було виявлено та вилучено належний ОСОБА_8 мобільний телефон, даними судово - медичної експертизи щодо тілесних ушкоджень у ОСОБА_8 . Враховуючи тяжкість вчиненого ОСОБА_7 злочину, який є тяжким, а також особу підозрюваного, який не працевлаштований; не має законних джерел існування, має зареєстроване місце проживання в одному населеному пункті разом із потерпілим, слідчий суддя вважав доведеними прокурором ризиків, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, суду і незаконно вливати на потерпілого в цьому кримінальному провадженні, а тому вважав, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання вказаним ризикам і обрав ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з покладанням обов`язку прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка відповідає вимогам ст.196 КПК України. З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри та необхідності застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на нього обов`язків не залишати своє житло та прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою, який буде достатнім для запобігання ризикам, вказаним у клопотанні слідчого та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, погоджується і апеляційний суд.

Саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків: заборони залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду і прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою, в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Доводи апеляційної скарги захисника з приводу необґрунтованості підозриі вказаних у клопотанні ризиків спростовуються матеріалами справи і пред`явленою ОСОБА_7 підозрою у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, а також наданими до клопотання доказами: показаннями потерпілого ОСОБА_8 , даними протоколу впізнання за фотографіями, відповідно до якого потерпілий впізнав ОСОБА_7 , як особу, як заволоділа належними йому коштами, даними протоколу обшуку належного ОСОБА_9 автомобіля, в ході проведення якого було виявлено та вилучено належний ОСОБА_8 мобільний телефон, даними судово - медичної експертизи щодо тілесних ушкоджень у ОСОБА_8 ..В.. При застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею враховані всі підстави та обставини, передбачені ст. 178 КПК України, дані про особу та наявні докази, про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а також тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим, оскільки злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_7 вчинений із застосуванням насильства. Доводи щодо невинуватості підозрюваного на даному етапі провадження судом не вирішуються, оскільки такі питання судом вирішуються під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювання доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Питання щодо остаточної кваліфікації має бути вирішене органом досудового розслідування. Вказані обставини у своїй сукупності обґрунтовують висновок слідчого судді щодо неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою і підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ч.2 ст. 376,ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів

У Х В А Л И ЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , як захисника підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 30 жовтня 2019 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді