Ухвала
іменем України

9 вересня 2019 року

м. Київ
справа № 704/16/16-к
провадження № 51-4279 впс 18

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши подання Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 0000090 щодо ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та

ОСОБА_11 з одного суду апеляційної інстанції до іншого в межах

юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та ОСОБА_11 з одного суду апеляційної інстанції до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.
Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду.
Заслухавши доповідь судді, пояснення обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника
ОСОБА_6 , перевіривши доводи, наведені в поданні, та додані до нього матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Як убачається з матеріалів провадження, Городищенський районний суд Черкаської області під час розгляду кримінального провадження ухвалою

від 26 червня 2019 року продовжив обвинуваченим ОСОБА_5 та

ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави строком на 60 днів до 24 серпня 2019 року включно, а також змінив обвинуваченим ОСОБА_8 та ОСОБА_11 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком на 60 днів

до 24 серпня 2019 року включно.
Вказану ухвалу оскаржено прокурором та захисниками обвинувачених в апеляційному порядку.
Відповідно до положень п.2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

У матеріалах провадження містяться фактичні дані на підтвердження аргументів у поданні щодо неможливості утворити склад суду за правилами ст. 31 КПК з огляду на приписи ч. 1 ст. 76 цього Кодексу.

У судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду працює четверо суддів, троє з яких подали заяву про самовідвід, оскільки раніше брали участь у цьому кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування і в силу ст. 76 КПК наразі не мають права брати участі у ньому. Ще один суддя перебуває у відпустці.

Протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Черкаського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року свідчить про те, що визначення складу колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження не відбулося через відсутність потрібної кількості суддів.
З урахуванням викладеного та положень ст. 34 КПК колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Черкаського апеляційного суду і направити виділені матеріали з кримінального провадження № 0000090 для перегляду в порядку апеляційної процедури ухвали Городищенського районного суду Черкаської області від 26 червня 2019 року про продовження запобіжного заходу до Кропивницького апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.

Керуючись ст. 34 КПК, колегія суддів

у х в а л и л а:
Подання Черкаського апеляційного суду задовольнити.
Виділені матеріали з кримінального провадження № 0000090 щодо ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та ОСОБА_11 направити до Кропивницького апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3