Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5833/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження №0000014 від 23.01.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358, ч.4 ст. 190 КК України, про накладення арешту на майно, -
ВСТАНОВИВ:

02.05.2019 р. прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження №0000014 від 23.01.2019 року.
Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Натомість слідчим до клопотання про арешт майна не надано документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном. Ухвали на підставі якої проведено обшук та з метою відшукання яких предметів, до матеріалів клопотання, також, не долучено.
Згідно ч. З ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Аналізуючи вищезазначені положення КПК України, встановлено, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу.
Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. З ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, керуючись ст. ст. 171 -172,309 КПК України,-
УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження №0000014 від 23.01.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358, ч.4 ст. 190 КК України, про накладення арешту на майно-повернути ініціатору для усунення недоліків;
Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків;
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1