Справа № 202/5650/19
Провадження № 1-кс/202/8855/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

17 вересня 2019 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000351 від 05.04.2018 року, -
В С Т А Н О В И В:
У серпні 2019 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2019 року по справі № 202/2438/19, на грошові кошти в сумі 380 000,00 грн. та флеш-носії Kingston 32 GB, Verico Ares 16 Gb (V16G18Q3VBSA), DT50 16 Gb, вилучені під обшуку 15.05.2019 року в автомобілі КІА SPORTAGE державний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , посилаючись на те, що ухвала слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2019 року є незаконною та необґрунтованою, оскільки ОСОБА_4 не має жодного відношення до діяльності суб`єктів господарювання, які фігурують у фабулі кримінального провадження №0000351 від 05.04.2018 року та діяльність яких становить предмет досудового розслідування. Вилучене під час обшуку майно не є вилученим з обігу та використовувалося для особистих потреб ОСОБА_4 , не має жодного відношення до кримінального провадження №0000351 від 05.04.2018 року. Вважає, що слідчий суддя дійшов помилкового висновку, що вилучені під час обшуку грошові кошти та флеш-носій відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України. Крім того, в ухвалі про проведення обшуку було надано дозвіл на обшук автомобіля, що перебуває у власності ОСОБА_5 , в той час як на момент обшуку автомобіль перебував у користуванні ОСОБА_6 .

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримала та наполягала на його задоволенні.
Слідчий третього ВРКП СУ ФР ГУ ДФС ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_7 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, у подальшому в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію суду надав письмові заперечення, у яких зазначив, що проведеними заходами по даному кримінальному провадженню встановлено, що ОСОБА_6 є організатором міжрегіонального злочинного угрупування, діяльність якого направлена на надання протиправних послуг з формування податкового кредиту ПДВ та переводу безготівкових коштів підприємств у готівку і навпаки з використанням в якості інструмента для здійснення злочинної діяльності підконтрольних підприємств. 15.05.2019 року в ході проведення обшуків на підставі ухвал Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, крім іншого, в автомобілі КІА Sportage державний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 та перебуває у постійному користуванні ОСОБА_6 , було вилучено готівкові грошові кошти у сумі 380 тис. грн. Матеріалами кримінального провадження, а саме протоколом щодо результатів проведення НСРД - спостереження за особою встановлено, що ОСОБА_6 використовує автомобіль КІА Sportage державний номер НОМЕР_1 . Проведеними заходами встановлено, що до функцій ОСОБА_6 , крім іншого входить отримання, транспортування, видача грошових коштів клієнтам конвертаційного центру. Тому є достатньо підстав вважати, що вилучені грошові кошти здобуті ОСОБА_6 внаслідок злочинної діяльності. У зв`язку з чим вважає, що ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська законно та обґрунтовано накладено на них арешт.
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з огляду на наступне:
Слідчим суддею встановлено, що третім ВРКП СУ ФР ГУ ДФС ГУ ДФС у Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000351 від 05.04.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України.
В рамках даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 квітня 2019 року надано дозвіл на проведення обшуку транспортного засобу автомобіля KIA SPORTAGE номерний знак НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 та перебуває в користуванні ОСОБА_6 , з метою відшукання речей і документів, що можуть свідчити про реєстрацію на підставних осіб фіктивних підприємств: документів щодо фінансово-господарської діяльності, статутних документів, документів, в яких відображаються відомості стовно ведення господарської діяльності юридичними чи фізичними особами, магнітних та електронних засобів зберігання та передачі інформації, банківських карток, чорнових записів, печаток, штампів, незаповнених бланків з відбитками печаток, комп`ютерної техніки, мобільних телефонів, сім-карток мобільних операторів, карток пам`яті, флеш-накопичувачів, грошових коштів чи інші цінностей, здобутих злочинним шляхом, тощо.
15 травня 2019 року на підставі вказаної ухвали слідчого судді був проведений обшук, під час якого в автомобілі KIA SPORTAGE, реєстраційний номер НОМЕР_1 , вилучено, серед іншого, флеш-носій та грошові кошти в сумі 380 000 грн.
Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20 травня 2019 року накладено арешт на речі, вилучені від час обшуку 15 травня 2019 року в автомобілі KIA SPORTAGE, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в тому числі на флеш-носій та грошові кошти в сумі 380 000 грн.
За положеннями частини 1 статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Так, частиною другою статті 170 КПК визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК).

Так, за приписами статті 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини другої статті 173 КПК України слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Зі змісту ухвали слідчого судді про накладення арешту від 20 травня 2019 року вбачається, що, накладаючи арешт на вилучене у ОСОБА_6 під час обшуку майно, слідчий суддя виходив з того, що воно має значення речових доказів у кримінальному провадженні.

На підтвердження наявності достатніх підстав для утримання цього майна орган досудового розслідування надав протокол обшуку, протокол щодо результатів проведення негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді спостереження за особою, протокол щодо результатів проведення негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді спостереження за річчю, протокол щодо результатів проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, протокол огляду, протокол допиту свідка, копії платіжних доручень про перерахування грошових коштів.

Отже, будь-які об`єктивні підстави вважати, що арешт на вилучене під час обшуку майно накладено необґрунтовано, відсутні.
Доводи адвоката ОСОБА_3 , що арештовані грошові кошти не були здобуті злочинним шляхом та належать ОСОБА_4 на даному етапі досудового розслідування не можуть бути взяті слідчим суддею до уваги, оскільки грошові кошти вилучено під час обшуку на підставі дозволу слідчого судді та наразі досудове розслідування кримінального провадження не завершено, походження вилучених грошей не з`ясовано. В свою чергу слідчий суддя при вирішенні питання про скасування арешту майна не наділений повноваженнями встановлювати належність такого майна конкретним особам чи надавати оцінку належності та допустимості зібраних під час досудового розслідування доказів.
Підстави вважати, що необхідність у подальшому арешті майна відпала, в судовому засіданні також не встановлені.
За таких обставин, у задоволенні клопотання про скасування арешту майна необхідно відмовити.
Керуючись ст. ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 20 травня 2019 року в кримінальному провадженні № 0000351 від 05.04.2018 року, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Строк складання та оголошення повного тексту ухвали відповідно до частини 2 статті 376 КПК України - 16-00 годині 20 вересня 2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1