У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу відділення поліції №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді двірника в ОСББ "Оріон", одруженого, раніше судимого, востаннє Шевченківським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді штрафу у розмірі 850,00 грн.,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010293 від 26.09.2018 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

в с т а н о в и в :
до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва звернувся слідчий слідчого відділу відділення поліції №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 309 КК України.

Вказане клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 .

В обгрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що Шевченківським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010293 від 26.09.2018 року.

Вказує, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимий за ч. 1 ст. 309 КК України, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, та 26.09.2018 року, близько 16 години 00 хвилин, знаходячись поряд будинку №33/2 по вул. О. Теліги у м. Києві, помітив в кущах згорток фольги з наркотичним засобом всередині, а саме метадоном, та піднявши його, поклав в ліву бокову кишеню штанів, та таким чином незаконно, повторно, придбав та почав зберігати, без мети збуту, при собі наркотичний засіб. В подальшому ОСОБА_4 був зупинений працівниками поліції, після чого в нього було виявлено вказаний наркотичний засіб.

22.10.2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.

У поданому клопотанні слідчий вказує, що ОСОБА_4 раніше судимий за аналогічний злочин, а тому може здійснити спроби ухилятись від органів досудового розслідування та суду, здійснити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати чи спотворити речі і документи, що мають відношення до кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, а тому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні його доводам, просить таке задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти заявленого клопотання, як і проти своєї причетності до вчинення інкримінованих йому дій, не заперечив.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0010293 від 26.09.2018 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

22.10.2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється в тому, що будучи раніше судимий за ч. 1 ст. 309 КК України, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, та 26.09.2018 року, близько 16 години 00 хвилин, знаходячись поряд будинку №33/2 по вул. О. Теліги у м. Києві, він помітив в кущах згорток фольги з наркотичним засобом всередині, а саме метадоном, та піднявши його, поклав в ліву бокову кишеню штанів, та таким чином незаконно, повторно, придбав та почав зберігати, без мети збуту, при собі наркотичний засіб.

Про причетність підозрюваного ОСОБА_4 до неправомірних дій та обґрунтованість його підозри у вчиненні інкримінованого йому діяння свідчать докази долучені до матеріалів клопотання, а саме: рапорт оперуповноваженого ОСОБА_6 від 26.09.2018 року про виявлення кримінального правопорушення, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 26.09.2018 року, протоколи допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 28.09.2018 року, які були присутні під час виявлення у ОСОБА_4 наркотичного засобу,висновок експерта від 18.10.2018 року № 11-2/5721, згідно якого виявлена та вилучена 26.09.2018 року у ОСОБА_4 речовина є сумішшю наркотичного засобу - метадону та лікарського засобу - дифенгідраміну (димедролу), де маса метадону становить 0,052 г, маса димедролу 0,250 г.

Окрім цього, в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 не заперечив своєї причетності до інкримінованих йому дій.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.

За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, не може вважатись не обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування є на даний час досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту у певний період доби, та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Інкриміноване підозрюваному правопорушення передбачає застосування покарання у виді позбавлення волі, тобто домашній арешт, як запобіжний захід, може бути застосований до підозрюваного ОСОБА_4 .

Слідчий суддя погоджується із доводами органу досудового розслідування, про те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема з високим ступенем ймовірності підозрюваний може ухилятися від явки до органу досудового розслідування та суду, зважаючи на тяжкість вчиненого злочину у якому він підозрюється, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 раніше вже був судимим за аналогічне правопорушення.

Інші заявлені слідчим у клопотанні ризики не знайшли свого підтвердження в ході розгляду клопотання та не були доведеними прокурором в судовому засіданні.

За приписами ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків передбачених даною нормою, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби та покладення на ОСОБА_4 обов`язків, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки такі сприятимуть контролю за поведінкою підозрюваного під час строку дії запобіжного заходу.

Відтак, заявлене слідчим клопотання є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 372,376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
клопотання слідчого слідчого відділу відділення поліції №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010293 від 26.09.2018 року за ч.2 ст. 309 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, а саме з 22 години 00 хвилин вечора до 06 години 00 хвилин ранку наступного дня.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого судді, прокурора та/або слідчого, з 22 години 00 хвилин години вечора до 06 години 00 хвилин ранку наступного дня.

- з`являтися за викликом до суду, прокурора та/або слідчого за першою вимогою;

- повідомляти суд, прокурора та/або слідчого про зміну місця свого проживання та/або праці;

Строк дії ухвали встановити до 21 грудня 2018 року.

Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1