№ 317/1653/19
№/п 1-кс/317/742/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2019 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Запорізького районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Запорізького РВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_4 , про арешт майна на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2019 за № 0000580 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Запорізького РВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_4 , звернулась до суду із клопотанням про арешт майна по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2019 за № 0000580 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 06.05.2019 невстановлена особа знаходячись у кварталі 29 виділу 13 Олександрівського лісництва ДП «Запорізьке ЛМГ» (острів плавневої частини Каховського водосховища) поблизу смт. Кушугум, Запорізького району, Запорізької області приготувала сітки та човен для незаконного вилову риби, але з причин, що не залежали від іі волі, не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення злочину до кінця.

За вказаним фактом 06.05.2019 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000580 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході досудового розслідування у якості свідка допитаний ОСОБА_5 який є заступником начальника Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області - начальник відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», пояснив, що 06.05.2019 в ході патрулювання в акваторії плавневої ділянки Каховського водосховища, поблизу смт. Кушугум, Запорізького району, Запорізької області на якій в період весняно літнього періоду заборонено здійснювати вилов риби, було виявлено місце зберігання незаконних знарядь для вилову риби, а саме сітки ліскові, які не мають номерних бирок. Крім того, вище вказаний об`єкт на якому виявлено сітки ліскові не є рибогосподарським підприємством та які в подальшому у відповідності та підставі Наказу № 512 Міністерства аграрної політики ними вилучені.

У якості свідка допитаний ОСОБА_6 який є головним державним інспектором «Рибоохоронного патруля», пояснив що, 06.05.2019 в ході патрулювання акваторії плавневої ділянки Каховського водосховища, поблизу смт. Кушугум, Запорізького району, Запорізької області разом з заступником начальника Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області - начальником відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» - ОСОБА_5 виявили незаконне використання земель державного лісового фонду шляхом самовільної забудови під будівлю, на якій розміщенні човни та знаряддя лову водних живих ресурсів, тобто без наявності відповідних документів.

06.05.2019 в період часу з 19 години 50 хвилин по 20 годину 15 хвилин в ході огляду місця події, а саме ділянки у кварталі 29 виділу 13 Олександрівського лісництва ДП «Запорізьке ЛМГ» (острів плавневої частини Каховського водосховища) поблизу смт. Кушугум, Запорізького району, Запорізької області було виявлено та вилучено човен «АМУР ЯДО 2139» з човновим двигуном «Suzuki» Four Strok-115. Крім того, у проведенні огляду місця події брав участь ОСОБА_6 головний державний інспектор «Рибоохоронного патруля», який пояснив, що у березні місяці 2019 року невстановлена особа на вказаному човні здійснювала незаконний вилов риби.

Для повного всебічного та неупередженого досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню наявні всі обставини вважати, що вищевказаний човен «АМУР ЯДО 2139» з човновим двигуном «Suzuki» Four Strok-115 причетний до вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 249 КК України.

Слідчий у судове засідання не з`явилась, до суду надала заяву про розгляд справи без її участі, клопотання підтримала, просила суд клопотання задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи без участі прокурора, клопотання підтримав в повному обсязі.

Згідно ст. 172 КПК України неявка учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважає клопотання слідчого обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів клопотання, вилучене майно містить на собі сліди кримінального правопорушення, є знаряддям кримінального правопорушення, а отже згідно ч. 2 ст. 167 КПК України може бути тимчасово вилученим, та згідно ст.170 КПК України підлягає арешту.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема , збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що вилучене майно може бути причетним до вчинення кримінального правопорушення, містить на собі відомості про вчинення кримінального правопорушення, а отже виникає необхідність у накладенні арешту на майно, зазначене у клопотанні.
Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, а також те, що незастосування заборони використання та розпорядження майном, може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 167,170-174 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Запорізького РВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Запорізької місцевої прокуратури № 2 Запорізької області ОСОБА_4 , про арешт майна на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2019 за № 0000580 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на човен «АМУР ЯДО 2139» з човновим двигуном «Suzuki» Four Strok-115, які являються доказом вчинення кримінального правопорушення та містять на собі сліди його вчинення з позбавленням його власника права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів безпосередньо до Запорізького апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1