Справа № 379/89/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.01.2019 року м.Тараща

Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань: ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , поданого за матеріалами досудового розслідування в кримінальному провадженні за № 0000020, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,
ВСТАНОВИВ:
Слідчий Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_3 подав до Таращанського районного суду Київської області клопотання, погоджене начальником Таращанського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури юристом 1 класу ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна.
В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що в період часу з 28 листопада 2018 року по 04.01.2019 січня невстановлені особи, з дачного будинку, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительці АДРЕСА_1 , по АДРЕСА_2 , здійснили крадіжку телевізора «Цитронікс», пральної машини «Фреджія», пилососу «Ровента», праски та тюнера. Чим завдала останній майнової шкоди.
17.01.2019 в ході проведення огляду місця події в будинку по АДРЕСА_2 , було вилучено сліди структури тканини, які упаковано до паперового конверта білого кольору, слід взуття, який упаковано до спеціального поліетиленового пакету Експертна служба МВС № 3160462, які вилучено до Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області.
17.01.2019 слід взуття та сліди структури тканини, вилучені з будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , визнано речовими доказами та залишено на зберігання у кімнаті зберігання речових доказів Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області.
У сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що вилучені слід взуття та сліди структури тканини мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки можуть бути використані як докази фактів та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.
Сторони кримінального провадження в судове засідання не з`явилися.
Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно із ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту.
Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Беручи до уваги викладене, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення виконання всіх експертиз та слідчих дій, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, запобігання спробам перешкоджання у встановленні істини, дане клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , поданого за матеріалами досудового розслідування в кримінальному провадженні за № 0000020, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено в ході огляду місця події в будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на:
- слід взуття та сліди структури тканини.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1