У Х В А Л А
Іменем України
03 січня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

За участю прокурора ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

при секретарі ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України, по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001492 від 24.11.2017 від 06 лютого 2018 року,-
В С Т А Н О В И В:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

В своєму клопотанні адвокат ОСОБА_4 просить слідчого суддю змінити ОСОБА_3 запобіжний захід з тримання під вартою на нічний домашній арешт, мотивуючи це необґрунтованістю підозри, пред`явленої ОСОБА_3 , та відсутністю ризиків визначених ст. 177 КПК України. Також адвокат ОСОБА_4 звертає увагу слідчого судді на особу підозрюваного та його позитивну характеристику.

В судовому засіданні заявник просив слідчого суддю задовольнити клопотання.

Захисник ОСОБА_5 просив задовольнити клопотання.

Підозрюваний підтримав думку захисників.

Прокурор проти клопотання заперечив.

Вислухавши доводи прокурора, захисників та підозрюваного, дослідивши надані суду матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

При дослідженні матеріалів, які долучено до матеріалів клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.11.2018 року ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Підставою для застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була наявність ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Однак, як вбачається з ухвали слідчого судді, вказані ризики не були обґрунтовані та належним чином доведені слідчим та прокурором.

Разом з тим необґрунтовані ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на підтвердження чого Європейський суд з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», зазначив, що «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».

А оскільки слідчим та прокурором наведені лише припущення ризиків перешкоджання ОСОБА_7 кримінальному провадженню, без надання відповідних доказів, підстав вважати ризики обґрунтованими слідчий суддя не може, а відтак у слідчого судді відсутні підстави враховувати їх при обрані запобіжного заходу.

Згідно позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

-здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;

-перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;

-враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини;

-зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, зазначених у ч. 1 ст. 177 КПК.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших альтернативних запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Згідно Постанови ЄСПЛ від 13.03.2007р. по справі «Кастравець проти Молдови», особа звинувачена в скоєні злочину повинна завжди звільнятися з під варти, якщо держава-відповідач не продемонструє, що є вагомі та достатні причини які виправдовують особу тримання її під вартою.

Крім того, слідчий суддя, під час обрання чи продовження строку дії запобіжного заходу особі, повинен враховувати обставини, що характеризують особу підозрюваного.

Так ОСОБА_3 є діючим адвокатом, раніше до адміністративної чи кримінальної відповідальності не притягувався, одружений з 2011 року, має на утриманні двох малолітніх дітей та матір, яка є пенсіонером. Також підозрюваний позитивно характеризується за місцем проживання, має виключно позитивні відгуки та рекомендації від фізичних та юридичних осіб, яких він представляв чи спілкувався у професійній діяльності.

При вирішенні клопотання про зміну особі запобіжного заходу слідчий суддя також враховує обставини, що характеризують підозрюваного, зокрема те, що ОСОБА_3 є раніше має постійне місце проживання в Київській області та має міцні соціальні зв`язки.

Вказані обставини свідчать про відсутність реальних ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що заявником наведено достатньо доказів, які є підставою для зміни запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 183, 201, 309 КПК України, ст. 3 КУ, ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 189 КК України, по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0001492 від 24.11.2017 від 06 лютого 2018 року задовольнити частково.

Змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обраний ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження № 0001492 від 24.11.2017 від 06 лютого 2018 року на запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Зобов`язати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, починаючи з 03.01.2019 року.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визначити строком на два місяці, тобто до 01.03.2019 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1