Справа № 206/1819/19
Провадження № 1-кс/206/443/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02.04.2019 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про призначення проведення судово-медичної експертизи трупу,
29.03.2019 слідчий ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із клопотанням про призначення судово-медичної експертизи трупа.
Слідчий, який подав клопотання, був повідомлений про місце та час його розгляду, проте, у судове засідання не з`явився, вказані обставини не перешкоджають розгляду клопотання.
Вивчивши матеріали зазначеного клопотання, доходжу висновку про необхідність повернути його слідчому з наступних підстав.
У відповідності до ч. 1, 2 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.
До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
За змістом ч. 4 ст. 244 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
Відповідно до ч. 6 ст. 244 КПК України слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Об`єктивна сторона ч. 1 ст. 115 КК України полягає у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.
Проте, проаналізувавши зміст поданого клопотання, а також, матеріалів, які були подані в його обґрунтування, слідчим суддею встановлено, що згідно змісту клопотання відомості до ЄРДР було внесено 21.03.2019, в той же час згідно витягу з ЄРДР відомості внесено 22.03.2019, також у клопотанні та протоколі огляду трупу від 21.03.2019 зазначено, що раптово помер ОСОБА_4 , в той же час до матеріалів клопотання слідчим долучено копію тимчасового посвідчення на ім`я ОСОБА_4 , що в свою чергу свідчить, про те що відомості зазначені у клопотанні слідчого суперечать долученим до нього матеріалам та не дає змоги слідчому судді з`ясувати обставини та перевірити їх доказами у повному обсязі, а саме посилання слідчого лише на норми КПК України та на те, що «під час досудового розслідування виникла необхідність у проведенні судово-медичної експертизи трупу» ніяким чином не обґрунтовує доводів клопотання та необхідності призначення судово-медичної експертизи трупу.
Також, слідчий суддя звертає увагу, що зі змісту клопотання не вбачається викладу обставин кримінального правопорушення, а посилання слідчого, що «труп було направлено без видимих ознак насильницької смерті» взагалі ставить під сумнів попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування уповноважений визначати слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою - визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих.
Частиною 1 ст. 110 КПК України передбачено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.
Однак, у матеріалах долучених до клопотання відсутні будь-які процесуальні рішення з приводу визначення слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування.
Відповідно до положень ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Положення ст. 26 КПК України наголошують на тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слідчий суддя керуючись засадами кримінального провадження, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та не може з власної ініціативи збирати докази.
Слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є таким, що підлягає поверненню згідно п. п. 1, 2, 3 ч. 2 ст. 244 та ч. ч. 4, 6 ст. 244 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 22, 26, 242-244, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про призначення проведення судово-медичної експертизи трупу повернути слідчому.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1