Справа № 520/5328/19
Провадження № 1-кс/520/3277/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Таїровського ВП Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000667 від 15.03.2019 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Одеси, громадянина України, українця, з базовою середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, 15.03.2019 року біля 15 години 00 хвилин, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за місцем свого мешкання, а саме в квартирі АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел, направлений на вчинення хуліганських дій в приміщенні кафе-бару «Мальва», що розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Ак. Корольова, 70/1, яке належить малому приватному підприємству «Мальва» ().

Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 взяв в квартирі сокиру, яка поклав за пазуху своєї куртки та направився до кафе-бару «Мальва» за вищевказаною адресою, де приблизно о 16 годині 00 хвилин того ж дня, знаходячись в громадському місці, приміщенні кафе-бару «Мальва», діючи умисно, із хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок та виражаючи явну неповагу до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю демонструючи явну неповагу до існуючих правил поведінки у суспільстві й інших соціальних цінностей, за допомогою сокири, яка перебувала в правій руці, у присутності персоналу закладу, почав безпричинно наносити удари заздалегідь заготовленою сокирою по майну зазначеного закладу, пошкодивши скло вхідних та вихідних дверей, 2 холодильні камери та вітрину.

Вказані дії супроводжувалися особливою зухвалістю, яка полягала в нахабному поводженні, буйстві, тимчасовому припиненні нормальної діяльності установи кафе-бар « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

В обґрунтування поданого клопотання сторона обвинувачення покладається на необхідність запобігання ризикам у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків в рамках даного кримінального провадження, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказавши, що клопотання нічим не підтверджується, підозра необґрунтована, ризики не доведені, з огляду на що просив застосувати відносно його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні з пред`явленою йому підозрою не погодився, проти задоволення клопотання сторони обвинувачення заперечував.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 16.03.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, за кваліфікуючими ознаками: хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень предмета.

Згідно п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що згідно п. 48-719 рішення ЄСПЛ у справі «Cebotari v. Moldova», для ухвалення рішення про арешт особи на підставі обґрунтованої підозри, згідно з пунктом 1 (с) статті 5 Конвенції, на момент взяття особи під варту або під час її затримання необов`язково мати достатні докази винності цієї особи. Так само не є обов`язковим, щоб затриманій особі було в подальшому висунуто обвинувачення або щоб справа проти особи була надіслана до суду. Проте вимога щодо підозри повинна мати обґрунтовані підстави, що становить суттєве частину механізму захисту від свавільного арешту або затримання.
Викладене кореспондується з правовою позицією, висловленою ЄСПЛ у рішенні по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», згідно якої факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Враховуючи викладене, слідчий суддя зазначає, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України підтверджується протоколами огляду місця події від 15.03.2019 року, протоколом допиту потерпілого від 15.03.2019 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 від 15.03.2019 року, протоколом пред`явлення для впізнання від 15.03.2019 року та іншими матеріалами клопотання в сукупності.
Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 ККУкраїни, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні такого кримінального правопорушення, за яке передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі з максимальним строком до 7 років, характеризуючі дані підозрюваного, який неодружений, дітей на утриманні не має, не працює, постійного джерела прибутку не має, що в цілому свідчить про відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків за місцем його мешкання, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, з огляду на специфіку інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, обставини, як вони викладені у клопотанні, зокрема його кваліфікуючі ознаки у вигляді явної неповаги до суспільства, особливу зухвалість при ймовірному вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи, що згідно матеріалів, долучених до клопотання підозрюваний раніше судимий, останньому вручено клопотання та копії додатків, що свідчить, що йому відомі численні особи свідків, слідчий суддя приходить до переконання про наявність також ризику у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного на свідків в рамках даного кримінального провадження.

Згідно п. 3 рішення ЄСПЛ у справі «Ферарі-Браво проти Італії», питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Таким чином, беручи до уваги вищевикладені обставини у сукупності, враховуючи обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та наявні ризики, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно абзацу 1 частини 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням викладеного, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, який не працює, неодружений, дітей на утриманні не має, раніше судимий, з огляду на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування відносно підозрюваного застави у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, вважаючи, що вказаний розмір застави в повній мірі здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
На підставі встановленого, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Таїровського ВП Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000667 від 15.03.2019 року відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153 680 (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № 5435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача Державна казначейська служба України, МФО 820172, отримувач - ТУ ДСА України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 13.05.2019 року, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят) днів, обчислюється з моменту фактичного затримання та припиняє свою дію 13.05.2019 року.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1