Справа № 643/5523/19
Провадження № 1-кс/643/2188/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.04.2019 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Московського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СВ Московського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 про накладення арешту-

В С Т А Н О В И В :
Поданим на розгляд слідчому судді клопотанні, погодженим з прокурором, слідчий Московського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , порушує питання про накладення арешту на майно, яке було вилучено при проведенні огляду місця події, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001667 від 01.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, тобто умисне вбивство.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.04.2019 приблизно о 00 годин 10 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прийшов за місцем мешкання свого батька ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою АДРЕСА_1 , де в них відбувся конфлікт на фоні виниклих неприязних відносин, в результаті чого ОСОБА_6 , за допомогою предмета зовні схожого на ніж наніс один удар в область грудини ОСОБА_5 , в результаті чого, останнього було доставлено до Харківської міської клінічної лікарні швидкої і невідкладної медичної допомоги ім. проф. А.І. Мещанінова з діагнозом проникаюче колоте поранення грудної клітини, сквозна рана лівого шлуночка серця. Приблизно о 03 годині ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 помер у лікарні.

Відомості про вчинення вказаного кримінального правопорушення 01.04.2019 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та у кримінальному провадженні №0001667 розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне вбивство.

01.04.2019 під час досудового розслідування за адресою АДРЕСА_1 було проведено огляд місця події під час якого виявлено та вилучено наступне: з підлоги в коридорі вказаної квартири один змив речовини бурого кольору на марлевий тампон, зі стола в кімнаті № 1 вказаної квартири предмет зовні схожий на ніж зі слідами нашарування речовини бурого кольору, з підлоги кімнати №1 вказаної квартири два змиви речовини бурого кольору на марлеві тампони.

Окрім того, 01.04.2019 було проведено огляд місця події на сходовій клітини 4-го поверху під`їзду № 4 будинку АДРЕСА_2 , під час проведення якого було виявлено та вилучено з підлоги вказаної сходової клітини один змив речовини бурого кольору на марлевий тампон.

На теперішній час встановлено, що з урахуванням вилучених об`єктів під час огляду місця події необхідно провести ряд судових експертиз, результати яких будуть суттєво впливатимуть на подальше досудове розслідування вказаного вище кримінального провадження.

Слідчий, звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на вказане вище майно, яке було вилучене в ході огляду місця події 01.04.2019 року.

Слідчий до суду не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані нього документи, вважає що клопотання підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у ч. 2 цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частина 2 вказаної статті передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, крім іншого, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього Кодексу.

Предмет зовні схожий на ніж зі слідами нашарування речовини бурого кольору вилученого зі стола в кімнаті № 1, на який просить накласти арешт слідчий відповідають критеріям, вказаним в п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, отже на нього повинен бути накладений арешт.

В іншій частині заявленого клопотання суд відмовляє в задоволені, так як відповідно до положення абзацу першого частини третьої ст.170 КПК України, які в контексті співвідношення з положеннями ст.98 КПК України, як критеріями для визначення речей чи документів речовими доказами, встановлює, що окрім віднесення певного предмету до речового доказу, він обов`язково має відповідати критеріям, визначеним в ч.3 ст.170 КПК України, тобто має бути предметом матеріального світу, який перебуває у власності суб`єкта права та відповідати вимогам ст.190 ЦК України.

Речі в правовому розумінні відрізняються від інших об`єктів матеріального світу здатністю задовольняти потреби людини, бути об`єктом цивільно-правового обігу, мати споживчі якості. Не можуть бути визнані речами предмети матеріального світу, які не наділені корисними властивостями. Сліди злочину, як матеріальні об`єкти, є речовими доказами, але вони не мають споживчої цінності й у зв`язку із цим не можуть бути визначені як речі. Отже, визнання компетентною особою того чи іншого предмета речовим доказом не визначає його як річ, а лише вказує на його речове походження.

Речові докази, які не містять сукупності вищенаведених ознак мають вилучатись та зберігатись в порядку, визначеному Інструкцією про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженою Наказом від 27.08.2010 року № 51/401/649/471/23/125 у суворій відповідності до вимог ст. 100 КПК України.

Викладене свідчить, що відсутність достатніх підстав вважати, що вилучені в ході проведення слідчої дії - огляду місця події речі - є майном та у випадку не накладення на них арешту, можуть бути зіпсовані, знищені, приховані, приводить висновку, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не є обґрунтованим, оскільки відсутність вказаних підстав нівелює необхідність вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, і, відповідно, звернення до слідчого судді для здійснення ним судового контролю при втручанні в майнові права .

При обґрунтуванні клопотання слідчий зазначає як підставу для накладення арешту, що виявлені предмети є знаряддям кримінального правопорушення, однак таке посилання є безпідставними та не обґрунтованим.

Крім того, не надано документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним чи третіми особами таким майном.

Не доведення слідчим в цій частині необхідності такого арешту, а також наявності ризиків, зумовлює відмову в задоволенні клопотання в частині накладення арешту на один змив речовини бурого кольору вилученого на марлевий тампон з підлоги в коридорі квартири АДРЕСА_3 , два змиви речовини бурого кольору вилученого на марлеві тампони, з підлоги кімнати №1 вказаної квартири, один змив речовини бурого кольору вилученого на марлевий тампон з підлоги сходової клітини 4-го поверху під`їзду №4 будинку АДРЕСА_2 .

Окрім цього, в поданому клопотанні про накладення арешту не усунуті недоліки, на які слідчий суддя звернув свою увагу ухвалою від 03.04. 2019 року, текст клопотання є ідентичний.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 167, 170-173, 309, 395 КПК України,

постановив:
Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на предмет зовні схожий на ніж зі слідами нашарування речовини бурого кольору вилученого зі стола в кімнаті № 1 в квартирі АДРЕСА_3 .

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, підозрюваному.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1