Справа №463/1646/19
Провадження №1-кс/463/867/19
У Х В А Л А
про обрання запобіжного заходу

08 березня 2019 року Личаківський районний суд м. Львова

Слідчий суддя ОСОБА_1 , з участю cекретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові клопотання слідчого Другого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 , погодженого з прокурором відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кременець Кременецького району Тернопільської області, українцю, громадянину України, одруженому, має на утриманні двох малолітніх дітей, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

слідчий Другого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова, погодженим з прокурором відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 153 680 гривень.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , працюючи начальником сектору реагування патрульної поліції Шумського відділення поліції Кременецького відділу поліції ГУ НП в Тернопільській області, та діючи у складі екіпажу, 2 березня 2019 року, приблизно о 18.00 год. зупинив транспортний засіб марки «БМВ 320Д», з реєстрацією Польської Республіки НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 . В ході перевірки документів водія працівники поліції повідомили останньому, що у них є підстави вважати, що він керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. Враховуючи, що вказаний автомобіль був наданий ОСОБА_8 ОСОБА_9 , він зателефонував до ОСОБА_9 , щоб той допоміг у даній ситуації. В подальшому, при зустрічі з ОСОБА_9 , ОСОБА_5 вказав ОСОБА_9 на необхідність надання йому ОСОБА_8 неправомірної вигоди в сумі 5000 гривень за невжиття ним заходів до притягнення його до відповідальності. Вказані кошти були одержані ОСОБА_5 7 березня 2019 року приблизно о 16 годині 20 хвилин на території автозаправної станції «WOG», за адресою: Тернопільська область, м. Кременець, вул. Лятуринської, 17.

Таким чином, слідчий вважає, що в діях ОСОБА_5 наявні підстави для обґрунтованої підозри у вчинені останнім злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчий клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мотивує тим, що ОСОБА_5 , знаходячись на волі, зможе координувати свої дії зі невстановленими на даний час співучасниками злочину, що мають можливість впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників/сторін кримінального провадження, з метою уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності, що є способом перешкоджання досудовому розслідуванню. Аналогічним чином, ОСОБА_5 може використати свої зв`язки для незаконного впливу на понятих, які брали участь у першочергових слідчих діях. Крім того, ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання. З урахуванням наведеного, обрати більш м`який запобіжний захід вважає недоцільним, оскільки такий не може забезпечити належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Крім того, при обрані запобіжного заходи просить визначити йому заставу в розмірі 153 680 гривень.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав з мотивів викладених в ньому, додатково пояснив, що підозрюваний обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, а тому на даному етапі досудового розслідування вважає за необхідне обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні відносно задоволення клопотання заперечив, оскільки вважає, що відсутні ризики ухилення підозрюваного від досудового розслідування чи суду. Просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, враховуючи, в підозрюваного на утриманні є двоє неповнолітніх дітей, а дружина станом на сьогодні перебуває за межами України. Крім того, просив вжити заходів передбачених ч. 6 ст. 206 КПК України, оскільки під час затримання до підозрюваного було застосовано насильство.

Підозрюваний відносно задоволення клопотання заперечив і пояснив, що має на утриманні двох малолітніх дітей, а тому просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. У випадку задоволення клопотання сторони обвинувачення, просив врахувати його майновий стан і визначити розмір застави в межах тридцяти сорока тисяч гривень. Крім того, вказав, що під час затримання зазнав катування, яке полягає в нанесенні йому ударів в голову та спричинення травми правою кисті.

Заслухавши пояснення учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 4 березня 2019 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (кримінальне провадження №0000173).
За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) свідчать, зокрема: протокол огляду від 6 березня 2019 року, протокол огляду, ідентифікації та помічення грошових коштів від 7 березня 2019 року.
Ризиками, які дають підстави слідчому судді обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати той факт, що підозрюваний, знаходячись на волі, зможе координувати свої дії зі невстановленими на даний час співучасниками злочину, що мають можливість впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників/сторін кримінального провадження, може використати свої зв`язки для незаконного впливу на понятих, які брали участь у першочергових слідчих діях, перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання, а також слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному. А тому вважаю, що на даному етапі досудового розслідування існують підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , може вчинити тиск на свідків, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не суперечить приписам п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України.
Обставини, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, судом не встановлено.

На підставі наведеного, суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст.177 КПК України, а тому запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом продовження застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, але на строк, що не перевищує 60 (шістдесяти) днів з часу фактичного затримання, тобто до 6 травня 2019 року включно.
Крім того, частиною 3 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кодексом.

При виконанні судом вимог ч. 4 ст. 183 КПК України щодо визначення розміру застави, враховуючи передбачені ч. 4 ст. 182 КПК України обставини, зокрема його майновий та сімейний стан, наявність на утриманні двох малолітніх дітей, є необхідним визначити останньому, заставу у розмірі двадцяти п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб що становить 49 025 гривень.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок на підозрюваного слід покласти обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , а також працівниками поліції Шумського відділення поліції Кременецького відділу поліції ГУ НП в Тернопільській області; здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Крім того, ст. 206 КПК України визначено загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини. Частиною 6 цієї статті встановлено, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством. Слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому ч. 6 цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (ч. 7 ст. 206 КПК України).

Відповідно до ст. 28 Конституції України ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово зазначав, що стаття 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в абсолютних термінах забороняє катування та нелюдське чи таке, що принижує гідність, поводження. Щоб підпадати під дію статті 3 Конвенції, неналежне поводження має досягати мінімального рівня жорстокості. Визначення цього мінімального рівня є відносним: воно залежить від всіх обставин справи, таких як тривалість такого поводження, його фізичні та психічні наслідки, а також у деяких випадках від статі, віку та стану здоров`я потерпілої особи. По відношенню до особи, позбавленої волі, застосування фізичної сили, без крайньої на те необхідності, що виникла у зв`язку з його поведінкою, принижує людську гідність та в принципі становить порушення права, передбаченого статтею 3 Конвенції (рішення у справі «Лабіта проти Італії», № 26772/95, пп. 119-20, від 6 квітня 2000 року, ECHR 2000-IV).

Враховуючи вказане, слідчий суддя приходить до висновку, що вказані захисником і підозрюваним обставини застосування до останнього насильства під час затримання, свідчать про існування обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання останнього. Тому, слідчий суддя вважає необхідним зобов`язати уповноважену особу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові провести дослідження фактів щодо порушення вимог законодавства під час затримання ОСОБА_5 7 березня 2019 року та забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного для визначення: наявності, локалізації, механізму виникнення, давності утворення, ступеня тяжкості тілесних ушкоджень.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого Другого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) слідчого управління Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 - задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з часу затримання 7 березня 2019 року.

Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят днів), тобто до 6 травня 2019 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 25 (двадцяти п`яти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 025 (сорок дев`ять тисяч двадцять п`ять) гривень.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1.прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

2.не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3.повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4.утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , а також працівниками

поліції Шумського відділення поліції Кременецького відділу поліції ГУНП в Тернопільській області;

5.здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6.носити електронний засіб контролю.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням даної ухвали в частині обрання запобіжного заходу покласти на слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 .

Зобов`язати уповноважену особу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові провести дослідження фактів щодо порушення вимог законодавства під час затримання ОСОБА_5 7 березня 2019 року та забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного для визначення: наявності, локалізації, механізму виникнення, давності утворення, ступення тяжкості тілесних ушкоджень.

Контроль за виконанням ухвали щодо невідкладного проведення судово-медичного обстеження та дослідження фактів щодо можливого порушення вимог законодавства під час затримання ОСОБА_5 покласти на прокурора відділу організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 .

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1