08.04.2019

Провадження 1-кп/522/689/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 16.04.2018 р. відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нюмид, Усть-Куломського району, Комі Російської Федерації, громадянина України, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 263 ч.1 ст. 345 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 263 ч.1 ст. 345 КК України.

Захист обвинуваченого здійснює адвокат ОСОБА_5 (свідоцтво на право заняття адвокатською діяльністю 2324, видане в Одеській обласній КДКА від 18.09.2012 р., адреса робочого місця адвоката: 65078, м. Одеса, вулиця Генерала Петрова, буд. 26).

08.04.2019 р. всудовому засіданні судом поставлено питання про доцільність продовження строку домашнього арешту обвинувачену ОСОБА_3 .

Заслухавши думку учасників процесу, головуючий вийшов до нарадчої кімнати.

Після виходу з нарадчої кімнати та оголошення ухвали суду, адвокат ОСОБА_5 який раніше перебував у залі суду на її оголошення та подальшого розгляду обвинувального акту не з`явився, про причини своєї неявки через канцелярію суду не повідомив.
В зв`язку з чим прокурор просив звернути увагу на організацію судового процесу та поведінку адвоката ОСОБА_5 , а також через його погрози та тиск на суд, що заборонено законодавством, і просив звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області з відповідним повідомленням.
При вирішенні порушених питань суд враховує наступні обставини.
13.02.2019 року у підготовчому судовому засіданні, вислухавши думку учасників процесу, ухвалено рішення про призначення зазначеного обвинувального акту у кримінальному проваджені до судового розгляду за участю сторін кримінального провадження, а також задоволено клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з забороною залишати місце проживання у нічний час доби.

В подальшому, під час відкритого судового засідання, яке відбулось07.03.2019 року після оголошення в судовому засіданні головуючим складу суду та роз`яснення учасникам судового провадження право відводу, захисником ОСОБА_5 який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 , заявлено відвід головуючому судді з тих підстав, що головуючим як на його думку, без належних підстав застосовано до обвинуваченого ОСОБА_3 міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, без зазначення ризиків передбачених діючим КПК України, чим порушено права обвинуваченого передбачені Конституцією України.

При цьому, не зважаючи на передбачений КПК України порядок зміни запобіжного заходу та оскарження таких рішень, захисник ОСОБА_5 заявив про те, що він буде звертатись з відповідною заявою до Вищої ради правосуддя щодо порушення головуючим суддівської присяги, в ході розгляду зазначеного кримінального провадження, посилаючись на те, що з аналогічних підстав, за немотивоване рішення суду про застосування запобіжного заходу, суддю іншого суду було знято з посади.

Такі дії захисника ОСОБА_5 , суд розцінює як спосіб тиску та впливу на суд стороною захисту, з метою постановлення бажаного судового рішення на користь підозрюваного, зокрема не обрання запобіжного заходу чи зміни запобіжного заходу.

Слід зазначити, що незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави. Незалежність і недоторканність суддів гарантується статтями 126 та 129 Конституції України.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.
Під втручанням у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання (п.11 Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 року №8 «Про незалежність судової влади»).

В свою чергу, заяву про відвід було передано в порядку автоматизованого розподілу справи іншому судді ( ОСОБА_6 ), який розглянув її та постановив ухвалу від 21 березня 2019 року про відмову в задоволені заяви, оскільки вона не містить обставин, передбачених ст.75 КПК України, які виключають можливість участі судді у кримінальному провадженні. Фактично звернення ОСОБА_5 , який приймає участь у справі, до суду із необґрунтованою заявою про відвід свідчить про зловживанням ним процесуальними правами, наданими чинним законодавством.
Також слід звернути увагу на те, що адвокатом систематично вживаються відповідні заходи, направлені на тиск та вплив на суд. Зокрема, у жовтні 2018 року, у даному кримінальному провадженні був заявлений відвід судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_6 з таких самих підстав щодо незгоди з обранням суддею обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_7 від 19 жовтня 2018 року у задоволенні заяви про відвід було відмовлено у зв`язку з відсутністю передбачених законом підстав для відводу судді.

Крім того, слід зазначити, що 08.04.2019 р. під час розгляду обвинувального акта відносно ОСОБА_3 всудовому засіданні судом поставлено питання про доцільність продовження строку домашнього арешту обвинувачену ОСОБА_3 .

Заслухавши думку учасників процесу, головуючий вийшов до нарадчої кімнати.

Після виходу з нарадчої кімнати та оголошення ухвали суду, адвокат ОСОБА_5 який раніше перебував у залі суду на її оголошення та подальшого розгляду обвинувального акту не з`явився, про причини своєї неявки через канцелярію суду не повідомив.
Вищезазначені дії адвоката ОСОБА_5 свідчать про порушення професійної етики та спробу вплинути на рішення суду позапроцесуальними засобами. Адвокатом не дотримується принцип законності у відносинах з судом та не сумлінно забезпечується право обвинуваченого на захист відповідно до Конституції України і законів України.

Відповідно до ст. 7 Правил адвокатської етики, затверджених звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09.06.2017 (далі по тексту - Правила), у свої професійній діяльності адвокат зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту, дотримуючись чинного законодавства України. Адвокат не має права у свої професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.
Відповідно до положень ст.11 Правил адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.

Статтею 25 Правил адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема, спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу, тощо), використовувати свої особисті зв`язки (чи в окремих випадках особливий статус) для впливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво, або захист інтересів клієнтів, використовувати інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Згідно ст. ст. 42 , 44 Правил виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду.
Відповідно до ст. 66 Правил за порушення адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів, Національної асоціації адвокатів України.
Правила адвокатської етики є обов`язковими для адвокатів.

Проте, вважаю, що вищевказані дії адвоката свідчать про систематичні грубі порушення ним Правил адвокатської етики, а також присяги адвоката.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Згідно ст. 34 Закону України Про адвокатуру і адвокатську діяльність підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;
2) порушення присяги адвоката України;
3) порушення правил адвокатської етики;
4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;
5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;
6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;
7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Ідентичні визначення дисциплінарного проступку адвоката містяться у п.4 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (із змінами і доповненнями).

Вищевикладені факти свідчать про свідоме та зухвале нехтування адвокатом присягою адвоката та виконанням ним професійних обов`язків, направленим на порушення принципу верховенства права та всупереч інтересам правосуддя, в зв`язку з чим суд вважає необхідним винести адвокату ОСОБА_5 зауваження за не з`явлення до зали судового засідання 08.04.2019р. та про зазначені факти повідомити голову Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, порушивши питання про дисциплінарну відповідальність адвокату ОСОБА_5 .
Керуючись ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ст.34 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, ст. 372, ч.2 ст.392 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Довести до відома голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області про обставини порушення вимог Кримінального процесуального кодексу, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та вимог адвокатської етики адвокатом ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000132 від 16.04.2018 р. відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст. 263 ч.1 ст. 345 КК України.

Порушити перед головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_5 , у зв`язку із порушенням ним присяги адвоката України, правил адвокатської етики та неналежним виконанням своїх професійних обов`язків.
Про вжиті заходи повідомити Приморський районний суд м. Одеси.
Адвокату ОСОБА_5 винести попередження за не з`явлення до зали судового засідання 08 квітня 2019 р. на оголошення ухвали про продовження ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти таких ухвал можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст. 392 КПК України.

Суддя: