печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1537/19-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 січня 2019 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника адвоката: ОСОБА_4 ,

захисника адвоката: ОСОБА_5 ,

підозрюваного: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання Слідчого слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області капітана юстиції ОСОБА_7 , погоджене Прокурором у кримінальному провадженні прокурором третього відділу процесуального керівництва прокуратури міста Києва молодшим радником юстиції ОСОБА_8 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000268 від 23.12.2018 року, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області капітан юстиції ОСОБА_7 , за погодженням з Прокурором у кримінальному провадженні прокурором третього відділу процесуального керівництва прокуратури міста Києва молодшим радником юстиції ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 14.01.2019 року під час затримання та особистого обшуку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон «Iphone», s/n НОМЕР_1 та мобільний телефон марки «NOKIA», чорного кольору, з метою збереження речових доказів.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідується у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.12.2018 року за № 0000268, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у травні 2018 року до TOB «Морено консалт» прибула комісія Головного управління Держпраці у Київській області для перевірки нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки. Головою вказаної комісії був заступник начальника відділу нагляду в машинобудуванні та енергетиці управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_6 . Під час проведення перевірки, ОСОБА_6 було вилучено технічну документацію ФОП ОСОБА_9 . 20.12.2018 року ОСОБА_10 звернувся до Головного управління Держпраці у Київській області (м. Київ, вул. Вавілових, 10) для з`ясування причини вилучення у ФОП ОСОБА_9 технічної документації, а також алгоритму отримання дозвільної документації на проведення вимірювальних робіт з електробезпеки. Під час спілкування ОСОБА_10 із ОСОБА_6 останній повідомив, що для того, щоб ФОП ОСОБА_9 отримала нове посвідчення з електробезпеки та працювала без перешкод, ОСОБА_10 повинен сплачувати ОСОБА_6 25% від вартості за проведені роботи на об`єктах, які він буде перевіряти.

В подальшому, під час спілкування, ОСОБА_6 зазначив, що ОСОБА_10 повинен сплатити останньому 1 000 (одну тисячу) доларів США для того, щоб ФОП ОСОБА_9 і її працівники отримали посвідчення з електробезпеки без перездачі відповідних іспитів.

14.01.2019 року під час затримання та особистого обшуку ОСОБА_6 вилучено мобільний телефон марки «Iphone», s/n НОМЕР_1 та мобільний телефон марки «NOKIA», чорного кольору.

Постановою Слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 від 14.01.2019 року вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000268 від 23.12.2018 року.

Відтак, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на зазначене майно.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

В судове засідання з`явився прокурор, захисники та підозрюваний.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Захисники адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечували, просили відмовити.

Підозрюваний щодо задоволення клопотання заперечував, просив відмовити, підтримав думку захисників.

Вислухавши пояснення прокурора, захисників, підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідується у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.12.2018 року за № 0000268, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В рамках здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, 14.01.2018 року під час особистого обшуку у ОСОБА_6 вилучено мобільний телефон марки «Iphone», s/n НОМЕР_1 та мобільний телефон марки «NOKIA», чорного кольору.

Постановою Слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 від 14.01.2019 року вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000268 від 23.12.2018 року.

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як визначено у ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оскільки, мобільний телефон «Iphone», s/n НОМЕР_1 та мобільний телефон марки «NOKIA», чорного кольору, на які просить накласти арешт слідчий, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, беручи до уваги розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 98, 107, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання Слідчого слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області капітана юстиції ОСОБА_7 , погоджене Прокурором у кримінальному провадженні прокурором третього відділу процесуального керівництва прокуратури міста Києва молодшим радником юстиції ОСОБА_8 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000268 від 23.12.2018 року, задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме, на мобільний телефон «Iphone», s/n НОМЕР_1 та мобільний телефон «NOKIA», чорного кольору

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, що за їх клопотанням арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали о 13 год. 07 хв. 22.01.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1