УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 травня 2019 року м. Слов'янськ

Слідчий суддя Слов'янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів в залі суду № 17 Слов'янського міськрайонного суду Донецької області клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000559 від 23 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Черкаське Слов`янського району Донецької області, громадянина України, не одруженого, який не працює, в силу ст. 89 КК України не судимого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , -

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся слідчий СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області лейтенант поліції ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Слов`янської місцевої прокуратури про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 . Дане клопотання обґрунтовано тим, що 23.03.2019 року до ЧЧ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення з Міської лікарні м. Слов`янська про те, що ними був обслугований гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з діагнозом: колото-різана рана грудної клітки справа, проникаюча в плевральну порожнину з пораненням легені.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22 березня 2019 року близько о 13 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебував за місцем мешкання свого знайомого ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_3 , де також перебував ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де вони спільно вживали спиртні напої.

Після чого, 22.03.2019 року приблизно о 18 годині 00 хвилин, на подвір`ї домоволодіння АДРЕСА_3 між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків виникла сварка. У ході сварки ОСОБА_4 , будучі у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи у вищезазначеному місці, у вказаний час, з метою спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, наніс кухонним ножем удар область спини потерпілого ОСОБА_7 , спричинивши колото-різану рану грудної клітки справа, проникаючу в плевральну порожнину з пораненням легені, яка відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.

Умисні дії ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кваліфіковані за ч.1 ст.121 КК України, - умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Слідчим зазначено в клопотанні, що на теперішній час органом досудового розслідування не отримано 5 висновків судових імунологічних експертиз та 2 висновки судових цитологічних експертиз.

З огляду на вищевказані обставини постановою керівника Слов`янської місцевої прокуратури від 15.05.2019 року строк досудового розслідування за вищевказаним кримінальним провадженням було продовжено до 24 червня 2019 року.

Однак строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 спливає 22.05.2019 року, у зв`язку з чим слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказані обставини на думку слідчого свідчать про необхідність продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а завершити досудове розслідування до 22.05.2019 року не є можливим, так як у кримінальному провадженні необхідно отримати ряд експертиз.
Заслухавши пояснення прокурора, яка в судовому засіданні підтримала клопотання та просила його задовольнити, а також думку підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 , які просили відмовити в задоволенні клопотання слідчого та обрати відносно підозрюваного цілодобовий домашній арешт, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно ст. 5 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Згідно із п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.
З огляду на вищевказане слідчий суддя зазначає, що проголошуючи «право на свободу», стаття 5 передбачає фізичну свободу людини; її мета полягає в забезпеченні того, щоб жодна особа не могла бути свавільно позбавлена свободи. Право на особисту свободу є занадто важливим в демократичному суспільстві, тому людина повинна мати можливість скористатися захистом, передбаченим Конвенцією.

При цьому, відповідно практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Згідно положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурордоведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України та враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України.
Слідчий суддя не відхиляє доводів сторони захисту на користь підозрюваного та доводів самого підозрюваного, однак не приймає їх до уваги та вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків, незаконного впливу на свідків.
Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи. (справа ЄСПЛ «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти РФ»).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; довідкою лікаря ОСОБА_9 де вказано, що у ОСОБА_7 було виявлено колото-різану рану грудної клітини з правої сторони, проникаючу в плевральну порожнину з пораненням легені; протоколом пред`явленням особи для впізнання, де потерпілий ОСОБА_7 впізнав ОСОБА_4 за фотознімком, як особу яка нанесла йому ножове поранення; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом огляду місця події по АДРЕСА_3 ; протоколом огляду светра ОСОБА_7 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

У відповідності до п.п. 61, 62 Рішення Європейського суду з прав людини від 24 липня 2003 року по справі «Смирнов проти Росії», наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинності, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване.
Так в судовому засіданні достовірно встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за вчинення якого передбачено законом у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому наслідки та ризик втечі для підозрюваного ОСОБА_4 у цьому випадку можуть бути визнаними, як менш небезпечні, ніж покарання та процедура його відбування.
Слідчим суддею береться також до уваги вік та стан здоров`я ОСОБА_4 , міцність його соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, той факт, що підозрюваний не одружений, утриманців не має та офіційно не працевлаштований, відсутність відомостей про неможливість через стан здоров`я знаходитись в установі виконання покарань.

Вищезазначені обставини обґрунтовано доводять слідчому судді, що ОСОБА_4 знаходячись на волі, може вплинути на встановлення істини по справі, ухилитися від слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення або вплинути на свідків кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний не працює, та є всі підстави вважати, що в разі зміни запобіжного заходу підозрюваний може продовжити займатися злочинною діяльністю, у зв`язку з чим жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вказані обставини у своїй сукупності свідчать про необхідність продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно положень ч.3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Враховуючи всі встановленні обставини та ризики передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого та продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, а саме по 24.06.2019 року включно.
Відповідно до ч. 4. ст. 183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З огляду на викладене, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, а також те, що підозру ОСОБА_4 пред`явлено щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства, слідчий суддя приходить до висновку про продовження строку дії запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131-132, 177-178,193,194 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 - відмовити.

Клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_6 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000559 від 23 березня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно ОСОБА_4 задовольнити.

Запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Бахмутська установа виконання покарань (№6)» продовжити на строк в межах строку досудового розслідування, а саме з 17.05.2019 року по 24.06.2019 року включно.

Ухвала про продовження строку дії запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1