УХВАЛА
Іменем України

07.11.2018 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі с/з ОСОБА_2 , розглянув винесене в кримінальному провадженні № 0000044 від 28.09.2018 року слідчим з ОВС ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Житомирській області ОСОБА_3 клопотання про арешт майна та додані до клопотання матеріали,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий звернувся з вищевказаним клопотанням у якому зазначив, що у проваджені слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000044, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3, ст. 212 КК України. Відповідно до матеріалів кримінального провадження № 0000044 службові особи ТОВ «Івниця» (код 32277345), Житомирська обл., Андрушівський район, с. Івниця), у період 2017 року та 1 півріччя 2018 року, при виробництві сільськогосподарської продукції, яка в подальшому експортується, шляхом проведення «безтоварних» господарських операцій, з ТОВ «Флора трейд» (код 36249788), ТОВ «Грейс трейд» (код 40409289) та ТОВ «Агротов» (код 41052453) безпідставно сформували податковий кредит з ПДВ у результаті чого умисно ухилились від сплати податків в особливо великих розмірах. Крім того встановлено, що на території Житомирської та Полтавської області діє група осіб, які, крім вищевказаних суб`єктів господарської діяльності організували реєстрацію та перереєстрацію «ризикових» підприємств, а саме: ТОВ «Флора Трейд», ТОВ «Креатив Агро Експорт», ТОВ «Агро-Трейд», ТОВ «Креатив-Трейд», та ФГ «Агроекспо» та ін., з метою надання послуг по незаконному формуванню податкового кредиту для платників ПДВ. Таким чином, по вказаному ланцюгу фіктивних та транзитних підприємств проводиться лише документообіг та перерахування коштів по рахунках відкритих в ПАТ «Мегабанк», ПАТ «ПУМБ» та ін. Вказані підприємства пов`язані між собою особами, які фактично використовують їх реквізити для формування незаконного податкового кредиту з ПДВ, схематичністю формування незаконного податкового кредиту з ПДВ, службовими особами, реквізити яких використовуються з метою прикриття незаконної діяльності, працівниками, які згідно наданої звітності нібито працюють на СГД, іншими спільними ідентифікуючими ознаками.
Слідчий у клопотанні вказав, що фактично відповідні роботи не проводяться, послуги не надаються, постачання товарів не здійснюється, а кошти обготівковуються шляхом проведення подальших «транзитних» операцій з іншими фіктивними підприємствами, які задіяні в схемі транзитно-конвертаційної групи з подальшим їх обготівкуванням через рахунки юридичних та фізичних осіб-підприємців.
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначив, що фінансова діяльність ФГ «Агроекспо» (код ЄДР 38863229) спрямована на надання послуг по незаконному формуванню податкового кредиту для платників ПДВ та здійснюється поза межами правового поля, що у свою чергу свідчить про не набуття належним чином цивільної право-дієздатності. Таким чином, фінансово-господарські операції ФГ «Агроекспо» є фіктивними правочинами, та такими, що вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювались цими правочинами (ст. 234 Цивільного Кодексу України). Крім того вказав, що досудовим розслідуванням встановлено можливість списання коштів, що знаходяться на банківських рахунках ФГ «Агроекспо» невстановленими особами, які вчиняють свою діяльність від імені даного підприємства та мають у розпорядженні електронні ключі та електронні підписи.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя приходить до наступного висновку.
За змістом поданого клопотання в обгрунтування необхідності його задоволення слідчий посилається на положення ч.ч. 1, 10, 11 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За положеннями ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.11 даної норми заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У відповідності до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

З системного аналізу положень ст. 171 КПК України, а також норм, на які посилається слідчий в обгрунтування необхідності накладення арешту, є необхідним висновок про конкретизацію останніми саме переліку майна, відносно якого може бути застосовано заходи забезпечення, а також узагальнення виду діяльності, на запобігання якої може бути направлено арешт.

Спеціальними нормами при цьому виступають ч.ч. 1-6 ст. 170 КПК України.

Слідчий в поданому клопотанні не наводить підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна саме з посиланням на спеціальні норми та не оговорює одну або декілька серед передбачених ч.2 ст. 170 КПК України, як: збереження речових доказів; спеціальна конфіскація; конфіскація майна як вид покарання або захід кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання про арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (українська гривня), який відкрито ФГ «Агроекспо» (код ЄДР 38863229) у ПАТ «Мегабанк», Харків (МФО 351629) повернути слідчому, встановити строк в 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1