печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням прокурора відділу прокуратури міста Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про продовження строку відсторонення підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000110 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади,-

В С Т А Н О В И В :
11.05.2019 Прокурор відділу прокуратури міста Києва юрист 1 класу ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з наведеним вище клопотанням.
Клопотання обґрунтовує тим, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000110 від 21.02.2019 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та ОСОБА_6 у вчинені злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.
Прокурор вказує, що 13.03.2019 слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва задоволено клопотання сторони обвинувачення та відсторонено підозрюваного ОСОБА_5 від займаної посади головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком до 13.05.2019.
На даний час обставини, які стали підставою для відсторонення підозрюваного ОСОБА_5 від посади, продовжують існувати, як і ризик знищення, спотворення доказів, які не виявлені і не вилучені слідчими, оскільки інкримінований злочин вчинено завдяки зловживанням службовим становищем, а відтак наявна необхідність у продовженні дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення підозрюваного ОСОБА_5 від посади головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Захисник підозрюваного у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував та просив відмовити, з огляду на його безпідставність, оскільки ризики з якими законодавець пов`язує продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження відсутні, а відтак просив надати можливість своєму підзахисному скористатися конституційним правом на працю.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника та одночасно зазначив, що на протязі двох місяців його не викликали для здійснення слідчих та процесуальних дій, зі свідками він не знайомий взагалі, будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадження ні наміру, ні можливості не має. просив у задоволенні клопотання відмовити та надати йому можливість працювати, з метою утримання свої сім`ї.
Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є відсторонення від посади.
Частиною першою ст. 154 КПК України визначено, що відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.
Судовим розглядом встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000110 від 21.02.2019 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та ОСОБА_6 у вчинені злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.
23.02.2019 у ході досудового розслідування складено і вручено ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні ним означеного злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 13.03.2019 ОСОБА_5 відсторонено від посади головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний».
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_8 від 22.04.2019 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до чотирьох місяців тобто до 23 червня 2019 року.
Нормами кримінального процесуального законодавства, а саме частиною 1 статті 158 КПК України, визначено, що прокурор, а щодо члена Національного агентства з питань запобігання корупції Генеральний прокурор або його заступник, має право звернутися з клопотанням про продовження строку відсторонення від посади, яке розглядається в порядку, передбаченому статтею 156 цього Кодексу.
Згідно ст. 43 Конституції України, кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, а тому будь-які обмеження щодо реалізації цього права, у тому числі і відсторонення особи від посади під час кримінального провадження, повинно здійснюватися виключно з підстав та у порядку, передбаченому КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 158 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у продовженні строку відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе, що обставини, які стали підставою для відсторонення від посади, продовжують існувати або сторона обвинувачення не мала можливості забезпечити досягнення цілей, заради яких було здійснено відсторонення від посади, іншими способами протягом дії попередньої ухвали.
Зміст п. 6 ч. 2 ст. 155 КПК України, передбачає, що у клопотанні слідчого повинно також бути зазначено обставини, що дають підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на посаді, незаконними засобами впливатиме на свідків, а також протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, може продовжити злочинну діяльність.
В цьому аспекті слід зазначити, що із самої суті такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади, випливає те, що між свідками, підозрюваним та займаною ним посадою повинен бути логічний взаємозв`язок, зокрема, наявний факт підзвітності, підконтрольності чи інших відносин, пов`язаних з підозрюваним і займаною ним посадою. І ці обставини мають бути належно обґрунтованими.
У клопотанні ж прокурора, міститься лише голослівне твердження про те, що подальше перебування підозрюваного ОСОБА_5 на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Столичний» може негативно впливати на хід досудового розслідування (судового розгляду), зокрема шляхом незаконного на свідків у кримінальному провадженні та інших учасників кримінального провадження, проте дані доводи слідчий суддя не приймає до уваги враховуючи, що підозрюваний у судовому засіданні повідомив, що зі свідками він взагалі не знайомий.
Звертаючись до слідчого судді з клопотанням про продовження строку відсторонення від посади, прокурором не зазначено конкретного переліку обставин, які свідчать про можливість підозрюваного ОСОБА_5 перешкоджати кримінальному провадженню.
Сторона обвинувачення вказує, що ОСОБА_5 перебуваючи на посаді може знищити, спотворити докази, які не виявлені і не вилучені слідчими і які мають значення для досудового розслідування, проте слідчий суддя не може це прийняти дану підставу, враховуючи строк на протязі якого здійснюється досудове розслідування, а відтак вказані посилання слідчий суддя вважає безпідставними, оскільки вказане може свідчити про бездіяльність сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування.
Сторона обвинувачення будь-яких доказів, того що саме подальше перебування на цій посаді ОСОБА_5 надасть змогу останньому знищити речові докази, які мають значення для досудового розслідування, слідчому судді не надано.
Відповідно до ч.3 ст.22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення, відповідних ризиків процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - сторону обвинувачення. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.
Посилання сторони обвинувачення на те, що, ОСОБА_5 перебуваючи на посаді, може використовувати своє службове становище негативно впливати на хід досудового розслідування, незаконним засобом впливати на свідків у кримінальному провадженні, спростовується самими матеріалами клопотання та поясненнями сторони захисту.
Більше того, ризики, на які посилається сторона обвинувачення, можуть бути задоволені за рахунок покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, а не шляхом продовження відсторонення від займаної посади.
Відповідно до пункту 3 розділу 2.4 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ від 07.02.2014 підставами для відмови в задоволенні клопотання про відсторонення підозрюваної особи від займаної посади є, здебільшого недостатність підстав для відсторонення підозрюваної особи від займаної посади, а також недоведеність існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину такого ступеня тяжкості, за умови вчинення якого може бути здійснено відсторонення від посади, а також недоведеність того, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання не підтверджено та прокурором в судовому засіданні не доведено наявність підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може негативно впливати на хід досудового розслідування, незаконним засобом впливати на свідків у кримінальному провадженні, та протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Також варто зазначити, що п. 3 ч. 2 ст. 157 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя зобов`язаний врахувати наслідки такого відсторонення для інших осіб. Так, судовим розглядом встановлено, що підозрюваний перебуває у шлюбі та має утриманні двох малолітніх дітей, а відсторонення від посади ОСОБА_5 має негативні наслідки для сім`ї, оскільки підозрюваний являється годувальником у сім`ї.
За встановлених обставин під час судового розгляду клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що органом досудового розслідування не доведено, що без відсторонення підозрюваного від займаної посади неможливо забезпечити швидке, повне та неупереджене досудове розслідування, і такі потреби досудове розслідування виправдовують обмеження гарантованого ст.43 Конституції України права на працю підозрюваного, а тому клопотання підлягає залишенню без задоволення.
Керуючись ст. ст. 154, 155, 156, 157, 158, 309, 392, 532, 534 КПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання прокурора відділу прокуратури міста Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про продовження строку відсторонення підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000110 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1