ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/450/19 Справа № 202/1561/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2019 року Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі, апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 14 березня 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000510 стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська,який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 311 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9

В С Т А Н О В И В:

Зміст оскаржуваного судового рішення та встановленні слідчим суддею обставини.

Ухвалою слідчого судді обрано стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12 години 12 травня 2019 року та визначено заставу в сумі п`ятсот сімдесят шість тисяч триста гривень.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого за ч.3 ст. 311 КК України, що підтверджується доданими до клопотання слідчого протоколом за результатами негласної слідчої (розшукової) дії візуальне спостереження від 14 січня 2019 року, протоколом про результати контролю за вчинення злочину, роздруківкою з електронного гаманця № НОМЕР_1 , а також слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, тому слідчий суддя зазначив, що тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну поведінку останнього. Крім того слідчий суддя врахував характеризуючі дані про особу підозрюваного. Також слідчий суддя вказав про можливість визначення розміру застави.

Вимоги апеляційної скарги та узагальненні доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.
Свої вимоги апелянт мотивує тим, що ухвала постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та нормами матеріального права, оскільки слідчим та прокурором не доведено під час розгляду клопотання обґрунтовану підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 311 КПК України, і наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України. Крім того апелянт вказує, що до нього Подільським районним судом м. Києва 04 березня 2019 року було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешт у нічний час та покладених обов`язків не порушував, тому вважає висновки слідчого судді про наявність ризиків безпідставними. Також апелянт зазначає, що він раніше не судимий, та злочином у якому йому пред`явлено підозру не спричинено матеріальної шкоди.

Позиції учасників судового провадження

В суді апеляційної інстанції захисники ОСОБА_8 і ОСОБА_9 та підозрюваний ОСОБА_6 підтримали вимоги апеляційної скарги, підтвердили викладені в ній доводи та просили задовольнити апеляційну скаргу.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги.

Мотиви апеляційного суду

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Висновки слідчого судді про обрання ОСОБА_6 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою апеляційний суд вважає правильними.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування чи/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Так, наданими до клопотання слідчого матеріалами підтверджується, що ГУНП в Дніпропетровській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження, яке внесене до ЄРДР під № 0000510 від 01 березня 2017 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст. 311 КК України незаконне виготовлення, зберігання, перевезення та пересилання прекурсорів з метою їх збуту, а також незаконний збут прекурсорів, вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, з метою їх використання для виготовлення психотропних речовин (а.с. 5-7)
13 березня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 311 КК України.(а.с. 53-54)

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для обрання запобіжного заходу, колегія суддів зважає на усталену практику Європейського суду з прав людини, де у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", зазначено термін "обґрунтована підозра", який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" від 28 жовтня 1994 року, "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року).
Слідчий суддя розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановив обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 311 КК України, яка підтверджується наданими матеріалами, а саме: протоколом за результатами негласної слідчої (розшукової) дії візуальне спостереження від 14 січня 2019 року; протоколом про результати контролю за вчинення злочину, роздруківкою з електронного гаманця № НОМЕР_1 (а.с.56, 31-34, 25-30), а також іншими доданими матеріалами.
Апеляційний суд також вважає обґрунтованими висновки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування; продовжити вчинення кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років з конфіскацією майна, а також враховуючи тривалість вчинення кримінального правопорушення.
Оцінюючи вищевказані обставини, апеляційний суд також зважає на практику ЄСПЛ, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Слідчий суддя, оцінив всі обставини справи, у зв`язку з чим, дійшов до вірного висновку, що підстав для застосування стосовно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу не має, так як він не зможе забезпечити запобіганню встановлених слідчим суддею ризиків. Застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст. 183 КПК України.
Істотних порушено вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді під час апеляційного розгляду колегією суддів не встановлено.
Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.
Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 14 березня 2019 року про застосування стосовно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4