Справа № 304/523/18
Провадження № 1-кп/304/92/2018
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2018 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
обвинувача прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора відділу прокуратури Закарпатської області про проведення судової екологічної експертизи у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Перечинського районного суду знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про проведення судової екологічної експертизи, проведення якої доручити спеціалістам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, перед якими поставити наступні запитання: 1. Чи є виявлені у виділі № НОМЕР_1 кварталі №10 Турицького лісництва ДП «Перечинське ЛГ» в ході перевірки 21 грудня 2015 року порубки дерев різних порід у кількості 246 штук, загальною кубомасою 262 метрів кубічних, незаконними? 2. У разі встановлення факту незаконності порубки зазначених дерев, який розмір шкоди (матеріальних збитків) заподіяно внаслідок вчинення вказаних незаконних порубок? Клопотання мотивує тим, що оскільки відомості про кримінальне правопорушення, яке досліджувалось у кримінальному провадженні №0000018 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань до внесення змін до абз. 1 ч. 2 ст. 242 КПК України редакцією Закону №2147-VІІІ від 03 жовтня 2017 року, а відтак відповідна експертиза в ході досудового розслідування не проводилась. Водночас наявність збитків установлена актами перевірок на території Турицького лісництва ДП «Перечинське ЛГ» та розрахунком розміру завданої шкоди, який здійснено Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області. З огляду на те, що з метою забезпечення повноти судового розгляду виникла необхідність проведення експертизи, тому просить клопотання задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні категорично заперечили проти заявленого прокурором клопотання та просили у задоволенні такого відмовити.

Заслухавши думку учасників процесу щодо заявленого клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Так, згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 цього Кодексу експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.

Оскільки встановлення законності чи незаконності діяння (дій чи бездіяльності) відноситься до питань права, при цьому відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України проведення експертизи для з`ясування питань права не допускається, а отже підстави для проведення експертизи за вказаним запитанням відсутні.

Крім цього, диспозиція ч. 2 ст. 367 КК України передбачає відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

При цьому, тяжкими наслідками у статтях 364 - 367 КК вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян (пункт 4 до примітки ст. 364 КК України).

З обвинувального акту вбачається, що розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, вчинення якого інкримінується ОСОБА_4 , становить 475662 (чотириста сімдесят п`ять тисяч шістсот шістдесят дві) грн. 54 коп., тобто вважається тяжкими наслідками (том 1, а. с. 1-5).

З огляду на те, що розмір матеріальних збитків встановлено в ході досудового розслідування та покладено в основу обвинувачення і такий вплинув на кваліфікацію кримінального правопорушення, а тому таке питання не може бути поставлено перед експертом.

Разом з цим, прокурор у судовому засіданні нечітко висловився з приводу того, у чому полягає різниця між розміром матеріальних збитків, вказаних у обвинувальному акті, з тим розміром, який має встановити експерт за результатами проведення судової екологічної експертизи, про проведення якої він клопоче.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про проведення судової екологічної експертизи є безпідставним, а відтак у задоволенні такого слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 364, 367 КК України, ст. ст. 242, 243, 332, 369-372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора відділу прокуратури Закарпатської області про проведення судової екологічної експертизи у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.367 КК України відмовити.

Ухвала суду згідно ч. 2 ст. 392 КПК України окремому оскарженню від судового рішення, передбаченого частиною першою вказаної статті, не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1