Справа № 755/3682/18
Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001244 від 04 жовтня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В :

07 грудня 2018 року прокурор відділу процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: а саме на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках вказаних підприємств у наступних банківських установах: АБ «Укргазбанк» (МФО 320478) рахунки ТОВ «Верітас Діджнл» (): № НОМЕР_1 . Заборонити будь-яким особам користуватися, розпоряджатися грошовими коштами, які знаходяться на вказаному рахунку та на які накладено арешт до прийняття відповідного рішення щодо його скасування у встановленому КПК України порядку; Службовим особам банківських установ надати прокурору третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва молодшому раднику юстиції ОСОБА_3 , та/або оперативним працівникам ОУ ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (за його дорученням), довідки про залишок коштів на рахунках вищезазначеного підприємства.

Клопотання обґрунтовано тим, що другим слідчим відділом управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 04.10.2017 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001244, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території м. Києва існує протиправна діяльність групи невстановлених осіб з використанням ряду підприємств, а саме: ПАТ «ЕКСПЕРТ-КАПІТАЛ» (), ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «МІУС» (код ЄДРПОУ ), ТОВ «ФІНЕКС» (), ТОВ «ОРІС КЕПІТАЛ» (), ТОВ «МІКРОНКЕПІТАЛ» (), ТДВ «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ТРАСТ УКРАЇНА» (), ПАТ «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ІНРЕЗЕРВ» (), ТОВ «ДОНКОНСАЛТАУДИТ» (), ТОВ «ФАРРОДЕЙ» (), ТОВ «КІМТЕКС» (), ПАТ «ІНВЕСТИЦІЙНО-ФІНАНСОВИЙ КОНСАЛТИНГ» (), ТОВ «ФОНДОВА КОМПАНІЯ «АВАНГАРД» (), ТОВ «ЖИЛСЕРВІС-ПРОФІ» (), ТОВ «КИЇВСЬКИЙ ІПОТЕЧНИЙ ЦЕНТР» (), ПАТ «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «КРЕМІНЬ» (), ТОВ «Верітас Діджнл» () ПАТ «МЕНЕДЖЕР» (), ТОВ «ЛІК-САН» (), ТОВ «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «АКТИВ-ГАРАНТ» (), ТДВ «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «ПРОКСІМА» (), ПАТ «УКРГАЗОТРЕЙД» (), ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНА ГРУПА «АЛЬТЕРА ФІНАНС» (), ПАТ «АЛЬТЕРА ФІНАНС» (), ТОВ «ТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР «ВЕБІННЕКСТ» (), ПАТ «КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ "АЛЬТЕРА ЕССЕТ МЕНЕДЖМЕНТ» (), ПАТ «НОВЬЮЕНЕРГО» (), ТДВ «СТРАХОВА КОМПАНІЯ "ТРАСТ ІНШУАРЕНС» (), ТОВ «БЕЙКВЕН» (), ТОВ «БЕЙКВЕЙН» (), ТОВ «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ФЕНІКС» (), ТОВ «ФОРКС» (), ТОВ «ФОНД К-1» (), ТОВ «ФОНД К-2» (), ТОВ «ФОНД К-3» (), ТОВ «ФОНД К-4» (), ТОВ «ФОНД К-5» (), ТОВ «ФОНД К-6» (), ДП «АЛДЕР УКРАЇНА» (), ПАТ «ЗАКРИТИЙ НЕДИВЕРСИФІКОВАНИЙ ВЕНЧУРНИЙ КОРПОРАТИВНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ ФОНД «ДЖЕНЕРАЛ ІНВЕСТМЕНТ РЕСУРСЕС» (), ТОВ «ГІР-ІНЖІНІРІНГ» (), ТОВ «ГІР-ІНТЕРНЕШНЛ» (), ТОВ «ВІЛДА» (), ПАТ «ПРОМЕТЕЙ-ТЕЛЕКОМ» (), ТОВ «ЕПСІЛОН-ПІВНІЧ» (), ТОВ «ТЕХНІЧНИЙ ЦЕНТР «ВЕБІННЕКСТ» (), ТОВ «АЛЬФАКВАНТА ЛТД» (), ТОВ «ЕФ СІ СІ» (), ТОВ «БІЗНЕС-ІНВЕСТ ЛІМІТЕД» (), ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СПЕКТР» (), ТОВ «КАПІТАЛ СЕРВІС ПРО» (), ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ТАКТ» (), ТОВ «СОЛСБЕР» (), ТОВ «ЕНЕРГОІНВЕСТ ТРЕЙДІНГ» ().
Вказані підприємства зареєстровані на номінальних засновників, мають таких саме керівників, у тому числі з кола учасників групи, що здійснює неправомірну діяльність в тому числі з мінімізації податків та конвертації грошових коштів з безготівкової форми в готівку, які реального відношення до їх діяльності не мають.

Переважна більшість вищевказаних підприємств за місцем реєстрації не знаходяться, виробничі потужності та складські приміщення та наймані працівники відсутні, звітність до органів ДФС України не подають.

В ході виконання доручення, ряду посадових осіб вказаних підприємств було направлено повістки про виклик для допитів, але останні на слідчі дії не з`явились.

Встановлено, що співзасновником підприємства ТДВ «Страхова компанія «Траст Україна» (), яке задіяне в схемі по мінімізації податків, являється громадянка ОСОБА_8 (іпн НОМЕР_2 ). Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть встановлено, що громадянка ОСОБА_8 (іпн НОМЕР_2 ) відповідно до актового запису №0 від 12 липня 2017 року померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 67 років.
Згідно реєстраційних даних громадянка ОСОБА_8 (іпн НОМЕР_2 ), 20.04.2017 року стала співзасновником та внесла до статутного фонду 1150000 грн., підприємства ТДВ «Страхова компанія «Траст Україна» (), та до 04.12.2018 року рахується співзасновником. Жодних змін після смерті, громадянки ОСОБА_8 в реєстраційних даних підприємства ТДВ «Страхова компанія «Траст Україна» () не внесено, що свідчить про фіктивність даного підприємства.

Під час розслідування кримінального провадження встановлено, що підприємство ТДВ «Страхова компанія «Траст Україна» (код ) за адресою: м. Київ, вул. Артема, буд. 60, каб. 408, не знаходиться (про що складено відповідний протокол), матеріальні активи та складські приміщення відсутні, співробітники на підприємстві відсутні. Реальний рух коштів по розрахункових рахунках в звітності не відображають (приховують), що дає підстави вважати про фіктивність даного підприємства.

Також неодноразово було викликано на допит керівника підприємства ТДВ «Страхова компанія «Траст Україна» (), ОСОБА_9 , який відмовився, приходити на допит та взагалі спілкуватись з працівниками правоохоронних органів.

В ході виконання доручення також встановлено та допитано директора та головного бухгалтера ТОВ «Верітас Діджнл» (), громадянку ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка повідомила, що жодного відношення до реєстрації та ведення фінансово-господарських операцій на підприємстві ТОВ «Верітас Діджнл» (), вона не має. Жодних фінансово-господарських операцій на даному товаристві не здійснювала, договірних відносин з підприємствами контрагентами не укладала та нікого не уповноважувала діяти від свого імені.

Крім цього, згідно аналізу діяльності вказаних підприємств з ознаками фіктивності, встановлено, що ряд вищевказаних підприємств здійснювали доступ до системи «клієнт-банк» та здавали звітність до ДФС України з однієї ІР-адреси.

Повідомляю Вас, що під час проведення досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено, що: ТОВ «Верітас Діджнл» () має відкриті банківські рахунки в наступних банківських установах: АБ «Укргазбанк» (МФО 320478) № НОМЕР_1 ;

У слідства є достатні підстави вважати, що грошові кошти, які розміщені на вказаних рахунках, є предметом та доказом розслідуваних злочинів, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 212 КК України, тобто здобуті злочинним шляхом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Не застосування арешту може призвести до невідворотних наслідків, які в подальшому стануть перешкодою для об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор зазначив, що грошові кошти є предметом кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України. Метою арешту грошових коштів розміщених на вищезазначених рахунках є збереження речових доказів, що відповідає ст. 98, п.1 ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так постановою прокурора третього відділу процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 06 грудня 2018 року грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках вказаних підприємств у наступних банківських установах: АБ «Укргазбанк» (МФО 320478) рахунки ТОВ «Верітас Діджнл» (): № НОМЕР_1 , визнані речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001244.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та є пропорційним, тобто відповідає тяжкості правопорушення і не становить особистий і надмірний тягар для володільця майна.

Так, на думку слідчого судді, прокурором доведено правову підставу для арешту майна, надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, дослідивши надані до клопотання матеріали, враховуючи, відповідно до вимог ст. 173 КПК України, наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України, арешт зазначеного майна у вигляді грошових коштів, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках, є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Поряд з цим, за необхідне звернути увагу органів досудового розслідування, що покладення обов`язку на службових осіб та працівників банку вчиняти дії, пов`язані із наданням інформації про залишок коштів на рахунках, тобто пов`язані із розкриттям банківської таємниці, не відповідає завданням арешту майна, як заходу забезпечення кримінального провадження, а є по суті тимчасовим доступом до речей та документів, тобто іншим окремим заходом забезпечення кримінального провадження. Тому орган досудового розслідування у разі виникнення потреби стосовно отримання інформації, яка становить банківську таємницю, та за наявності передбачених для цього достатніх підстав може звернутись до суду в порядку ст. 162 КПК України з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України,

постановив:

Клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001244 від 04 жовтня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт шляхом заборони користування та розпорядження майном, за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, а саме на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках вказаних підприємств у наступних банківських установах: АБ «Укргазбанк» (МФО 320478) рахунки ТОВ «Верітас Діджнл» (): № НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1