Єдиний унікальний номер 205/6970/18
Провадження №1-кс/205/2056/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 грудня 2018 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0002005 від 02.08.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, про призначення виїзної позапланової перевірки,

В С Т А Н О В И В :

29 листопада 2018 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилається на те, що Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.08.2018 року до Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 01.08.2018 року невстановлена особа здійснювала незаконну порубку лісу у лісосмузі неподалік вул. Ближня у м. Дніпро.

Відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002005 від 02.08.2018 року за ч.1 ст.246 КК України.

На місце події виїхала слідчо-оперативна група, проведено огляд місця події (протокол огляду від 01.08.2018 року), а саме ділянки місцевості в лісосмузі неподалік вулиці Ближньої у м. Дніпро, яку у подальшому в було ідентифіковано як 20 виділ 50 кварталу Новокодацького лісництва.

Оглядом встановлено, що на місці події перебувала особа з бензопилою, яка представилась ОСОБА_5 та виявлено 14 пеньків та 14 спиляних стовбурів дерев твердо лісних порід. За результатами огляду до Новокодацького ВП ДВП вилучено бензопилу. Також вилучено 14 стовбурів дерев твердо лісних порід, які передано на зберігання помічнику лісника Новокодацького лісництва ОСОБА_6 .

Під час досудового розслідування допитаний як представник потерпілого ОСОБА_7 , показав, що 01.08.2018 року йому надійшло повідомлення про те, що невстановлена особа на виділі № 20 кварталу № 50 Новокодацького лісництва поблизу вул. Ближній в м. Дніпро, здійснює незаконну порубку лісу, після чого ОСОБА_7 було відправлено на місце помічника лісника ОСОБА_6 , який зафіксував даний факт та отримав дерева на зберігання.

В ході досудового розслідування направлено запит та отримано відповідь з Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області, в якій зазначено, що вказана інспекція здійснює свою діяльність на підставі Положення про Державну екологічну інспекцію у Дніпропетровській області, яке затверджено наказом Державної екологічної інспекції України від 28.09.2017 року №652.

Слідчий зазначає, що з метою встановлення розміру завданої шкоди виникла необхідність у проведенні перевірки дотримання природоохоронного законодавства України під час вирубки дерев 01.08.2018 року у 20 виділі 50 кварталу Новокодацького лісництва, розташованого неподалік вул. Ближньої у м. Дніпро, під час якої необхідно з`ясувати наступні питання:

- яка сума матеріальних збитків, завданих державі в результаті здійснення вирубки дерев у зазначеній лісосмузі?;

- чи погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші властивості вказаної лісосмуги?;

- чи вплинула порубка дерев на території лісосмуги на ерозію ґрунту, зміну ландшафту чи якість атмосферного повітря?;

- до якої категорії відносяться дані насадження (ліс, захисних або інших лісових насаджень тощо).

У судове засідання ні слідчий, ні прокурор не з`явились.

За ч.4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали, беручи до уваги вищевикладене, слідчий суддя виходить із наступних підстав.

Частиною другою статті 93 КПК передбачено, серед іншого, що збирання доказів можливе за допомогою витребування та отримання висновків ревізій та актів перевірок, а частина друга статті 89 визначає як джерело доказів, серед іншого, акти перевірок.

Відповідно до вимог ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.

Чинний КПК України не містить норми, яка безпосередньо регламентує можливість та порядок звернення слідчого та прокурора з клопотанням про проведення позапланової перевірки та компетенцію слідчого судді щодо вирішення такого клопотання.

В ст. 131 КПК України не передбачено такого заходу забезпечення кримінального провадження, а ст. 132 КПК України не регламентує порядок розгляду таких клопотань, обсяг доказування при розгляді такого клопотання, критерії, за якими слідчий суддя повинен визначати достатність підстав для надання дозволу на проведення перевірки тощо.

Тобто, положеннями КПК України не передбачено повноважень слідчого судді призначати позапланову перевірку.

Посилання слідчого на необхідність застосовування загальних засад збирання доказів кримінального провадження, визначених ч.2 ст.93 КПК України, як на підставу правомірності звернення з даним клопотанням та призначення позапланової перевірки, яка не передбачена КПК України, є невірним та таким що суперечить КПК.

Так, положення ч.2 ст.93 КПК України не дають повноважень слідчому судді надавати дозвіл на призначення перевірки. Використання виразу «витребування та отримання» передбачає повноваження використовувати у якості доказів висновки ревізій і актів перевірок (як і будь-які інші документи), що існують незалежно від кримінального розслідування. Процесуальний закон чітко відрізняє документи, створені в межах кримінального провадження, від документів, походження яких не залежить від кримінального провадження, і підпорядковує ці два типи документів різному правовому режиму. Тому помилково виводити з повноваження «витребувати» повноваження «призначити» перевірку.

Система норм КПК чітко визначає, що повноваження будь-якого суб`єкта кримінального процесу визначаються лише цим Кодексом.

Вказана правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 06.03.2018 року (справа № 243/6674/17-к).

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про надання дозволу на проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, задоволенню не підлягає, оскільки положеннями КПК України не передбачено повноважень слідчого судді призначати таку перевірку.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 7, 24, 26, 93, 131-132, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0002005 від 02.08.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, про призначення виїзної позапланової перевірки, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1