справа №617/1091/18
провадження №1-кп/619/486/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 листопада 2018 року м. Дергачі

Судова колегія Дергачівського районного суду Харківської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

потерпылоъ ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню №80000515 від 04.06.2018 рокуу відношенні:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Красний Лиман Донецької області, українця, громадянина України,. не одруженого, що проживає у АДРЕСА_1 , судимого, утримується під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань»

у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, -

встановила:
08.08.2018 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшов обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_8 , що обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №80000515 від 04.06.2018 року.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 08.08.2018 року було призначено підготовче судове засідання.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 обвинувачується в тому, що 04.06.2018, в період часу з 04:00 до 05:00 години, ОСОБА_8 , знаходячись на території домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належить потерпілій ОСОБА_6 , де у нього виник умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, таємно від сторонніх осіб, переконавшись у тому, що його злочинні дії залишаться непоміченими сторонніми особами, проник до вищевказаного будинку шляхом вільного доступу через ворота. Продовжуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна ОСОБА_8 , почав шукати грошові кошти, доки власниця будинку відпочивала. В той час, коли ОСОБА_8 знайшов грошові кошти в тумбочці, яка розташована в кімнаті за вищевказаною адресою, в сумі 500,00 гривень, прокинулася потерпіла ОСОБА_6 та виявила його незаконні дії. Однак, незважаючи на це, ОСОБА_8 продовжив свої протиправні дії з метою незаконного заволодіння майном, вчинив напад стосовно ОСОБА_6 застосовуючи насильство, яке було небезпечним для життя та здоров`я потерпілої ОСОБА_6 та наніс останній один удар ножем, який він заздалегідь взяв на кухні вказаного домоволодіння, в область нижньої губи ліворуч, чим спричинив їй тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани нижньої губи ліворуч, язика з лівого боку та м`якого піднебіння з правого боку які згідно з висновком судово- медичної експертизи №12-14/49-ОКБ/18 від 21.06.2018, за ступенем тяжкості відносяться до легкого тілесного ушкодження, яке спричинило короткочасний розлад здоров`я. В результаті чого, його дії, розпочаті як крадіжка, переросли у відкрите викрадення чужого майна, із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу. Після чого, ОСОБА_8 з місця події зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_8 інкриміновано вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, розбій, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я потерпілого, поєднаний з проникненням у житло.

У підготовчому судовому засіданні суд за своєю ініціативою поставив питання про повернення обвинувального акта прокурору.

Розглянувши дане питання, дослідивши обвинувальний акт, надані до нього матеріали, суд приходить до висновку про наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення. Він повинен відповідати вимогам ст. 291 КПК України та містити відомості, зазначені в ч. 2 цієї статті.

Згідно ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

9) дату та місце його складення та затвердження.

Однак, розписка про отримання копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування датована 27.08.2018 року, тобто через місяць після спрямування обвинувального акту до суду.

При цьому обвинувальний акт фактично не містить місця проживання обвинуваченого, т.я. потерпіла ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснила, що обвинувачений ніколи не проживав у неї на дачі по АДРЕСА_1 . У якості працівника він виконував у дворі її дачі певні роботи, на роботу його проводжала співмешканка, з якою він і проживав. Але в обвинувальному акті вказано в якості місця проживання обвинуваченого - місце розташування дачі та господарчих будов потерпілої.

У той же час обвинувачений ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснив, що не згодний з обвинувальним актом тому, що у вказаному документі не встановлено, що обвинувачений постійно проживав у будинку потерпілої, а тому не можна вважати встановленим, що в його діях є кваліфікуючий признак розбійного нападу «поєднаний з проникненням у житло».

Таким чином, обвинувальний акт не містить відомостей про місце проживання обвинуваченого, що за даних обставин впливає на кваліфікацію дій обвинуваченого.

Крім того, потерпіла ОСОБА_6 пояснила, що фактично не знайома з матеріалами досудового розслідування, т.я. у момент надання їй документів погано себе почувала, не розуміла суті наданих матеріалів. На момент підготовчого судового засідання вона ознайомилася з обвинувальним актом та не згодна з ним, т.я. в обвинувальному акті не правильно вказані фактичні обставини скоєного обвинуваченим ОСОБА_8 злочину, останній намагався позбавити потерпілу життя з корисливих мотивів, коли після часткового викрадення її майна - знову повернувся до будинку, пробрався на другий поверх, через розбиту шибку у вікні двері відкрив замок у дверях кімнати потерпілої та напав на неї, намагаючись убити, спричинив тілесні ушкодження небезпечні для життя потерпілої, поранив їй ножем лице, горло, рот, тобто локалізація тілесних ушкоджень свідчить про замах на життя потерпілої. При цьому обвинувачений викрав у потерпілої 5000 доларів США, 4500 грн., золоті кольє, сережки та кільце з діамантами, обручку та часи з браслетом із золота. У своїй заяві до органів поліції потерпіла вказала усі ці обставини, однак вони не знайшли свого вирішення в обвинувальному акті та реєстрі матеріалів досудового розслідування.

В реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутні дані про виділення даних матеріалів кримінального провадження в окреме провадження.

За таких обставин суд вважає суттєвим порушенням вимог ст. 291 КПК України фактичне не ознайомлення потерпілої з матеріалами досудового розслідування, а також відсутність вирішення в реєстрі матеріалів досудового розслідування по даному кримінальному провадженню заяв потерпілої у повному обсязі та постанов про відмову у внесенні в ЄРДР матеріалів згідно заяви потерпілої про скоєння відносно неї замаху на вбивство,а також викрадення в неї 5000 доларів США, 4500 грн., золотих кольє, сережки та кільце з діамантами, обручку та часи з браслетом із золота.

Таким чином, в обвинувальному акті не вирішено питання щодо матеріальної шкоди, спричиненої злочином. Також в обвинувальному акті не вказаний і не встановлений спосіб скоєння злочину, що буде суттєво впливати на кваліфікацію дій обвинуваченого.

Згідно п.5 ч.2 ст. 291 КПК обвинувальний акт повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З обвинувального акту вбачається, що цей чітко визначений законодавцем порядок порушено.

Крім того, викладені в обвинувальному акті фактичні обставини кримінального правопорушення, які підлягають доказуванню, формулювання обвинувачення за ч. 3 ст. 187 КК України, є неконкретними, в тому числі, не розкрито об`єктивну та суб`єктивну сторони злочину, форму умислу, мету, спосіб скоєння кримінального правопорушення.

В обвинувальному акті вказано в частині кваліфікації дій обвинуваченого, що він скоїв розбійний напад, поєднаний із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я потерпілого, що не відповідає вимогам закону за ч.3 ст. 187 КК України, т.я. не зрозумілий об`єкт посягання злочинних дій здоров`я потерпілого чи його життя, на що окремо звернула увагу потерпіла у судовому засіданні.

Відсутність цих відомостей серед фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, під час судового розгляду може призвести до неможливості встановити дійсні обставини справи, оскільки за ч.1, 2 ст.337 КПК судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

Під час судового розгляду прокурор може змінити обвинувачення, висунути додаткове обвинувачення, відмовитися від підтримання державного обвинувачення, розпочати провадження щодо юридичної особи.

За ч.1 ст.338 КПК з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.

Таким чином, прокурор позбавлений можливості в ході судового розгляду змінити або доповнити фактичні обставини справи, викладені в обвинувальному акті, без зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення.

Вищевикладені обставини вказують на порушення кримінального процесуального законодавства та порушення права обвинуваченого ОСОБА_8 на захист, яке, зокрема, повинно бути забезпечено конкретністю пред`явленого обвинувачення та можливістю реалізувати гарантоване Конституцією України та чинним КПК України право на захист.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 26 червня 2008 року, ухваленому у справі «Ващенко проти України», зазначено: «Обвинувачення для цілей п.1 ст.6 Конвенції може бути визначене як офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про вчинення цією особою правопорушення, яке нормою загального характеру визнається осудним і за яке встановлюється відповідальність карного та попереджувального характеру (п.51)».

У рішенні Європейського суду з прав людини від 25 липня 2000 року, ухваленому у справі «Маттоціа проти Італії», детальніше прописано: «Обвинувачений у скоєнні злочину має бути негайно і детально поінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь детальності інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту. У цьому відношенні обсяг та доречність наданої обвинуваченому інформації слід оцінювати крізь призму положення, закріпленого у п.«b» ч.3 ст.6 Конвенції».

Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, законом передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Таким чином, обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.110, 291, 314 КПК України, -

постановила:
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 000515 від 04.06.2018 року у відношенні ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України - повернути прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом 7 днів з дня оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3