Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7282/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2018 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із вищевказаним клопотанням, у якому просив накласти арешт на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002063 від 24.05.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

На даний час досудовим розслідуванням встановлено, що у середині 2017 року громадянин Італії ОСОБА_5 спільно зі своєю колишньою на даний момент дружиною, з особистих причин вирішили розлучитися, що і було зроблено в судовому порядку.

Зважаючи на те, що перебуваючи на території України громадянин Італії ОСОБА_5 не володів інформацією про порядок та положення законодавства щодо розлучення, при невідомих обставинах дізнався про те, що на території України перебуває особа громадянин Італії ОСОБА_6 (РНОКПП № НОМЕР_1 ), посвідка на постійне проживання на території України № НОМЕР_2 від 14.03.2013 року, а також його дружина ОСОБА_7 , які представляються як кваліфіковані юристи, що надають юридичні послуги особам-іноземцям, зокрема громадянам Італії на території України при вирішенні спірних юридичних питань.

При особистій зустрічі вказані вище особи пообіцяли громадянину Італії ОСОБА_5 надати кваліфіковану юридичну допомогу в питаннях щодо розлучення.

Так, ОСОБА_7 володіючи українською та італійською мовами, запевнила громадянина Італії ОСОБА_5 про те, що в подальшому буде виступати в якості перекладача при такій необхідності.

З метою здійснення представництва інтересів на території України ОСОБА_7 спільно із громадянином Італії ОСОБА_6 запевнили, що ОСОБА_5 повинен надати офіційну нотаріальну довіреність для здійснення представництва в суді, а також організовувати набуття права власності на нерухоме майно квартиру, що перебувала в процесі будівництва, на той час наявні лише майнові права, які ОСОБА_5 придбав у ТОВ Фінансова компанія Житло-Капітал (ЄРДПОУ 35393445).

Приблизно через місяць після підписання вказаної вище довіреності, яка надана 05.04.2017, ОСОБА_7 повідомила, що з метою захисту інтересів перед забудовником, ОСОБА_5 повинен підписати ще ряд документів, при підписанні яких ОСОБА_7 виступить в якості перекладача.

Довірившись вказаним вище особам, 19.06.2017 ОСОБА_5 підписав документи, які як йому зазначали є необхідними, однак згодом виявилося що підписаним документом являється договір про відступлення права та переведення обов`язків за договором №32-1706/2016-2 від 17.05.2018 про участь у ФФБ, що являється обманом, оскільки суть документу переведена невірно, ОСОБА_5 умисно введено в оману для шахрайського заволодіння майновими правами та нерухомим майном в подальшому, у зв`язку із чим ОСОБА_5 передав всі свої права громадянину Італії ОСОБА_6 .

Однак в подальшому, у квітні 2018 року, ОСОБА_6 та його дружина ОСОБА_7 , з метою запевнення ОСОБА_5 про відсутність намірів заволодіти моїм майном, повідомили про те що надають останньому довіреність для розпорядження моїм нерухомим майном, та оформлення права власності на вже добудовану квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка надана 02.04.2018 від імені громадянина Італії ОСОБА_6 .

Після надання вказаної вище довіреності, ОСОБА_7 повідомила, що здійснювати оформлення права власності необхідно через три роки після отримання цієї довіреності.

Згодом стало відомо про те, що після надання довіреності громадянином Італії ОСОБА_6 громадянину Італії ОСОБА_5 , така довіреність була скасована довірителем через декілька днів, що свідчить про повідомлення недостовірної інформації повірителю.

Відтак, слідчий просить накласти арешт на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , зважаючи на те, що є підстави вважати що спосіб набуття права власності на вказану квартиру громадянином Італії ОСОБА_6 є шахрайським, оскільки при підписанні юридично важливих документів (договорів, довіреностей) використано неправдиву інформацію щодо суті та перекладу тексту для громадянина Італії ОСОБА_5 .

На даний час заявник зазначає, що на інтернет-ресурсі https://www.olx.ua вже наявне оголошення про намір здійснити продаж нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Метою накладення арешту на нерухоме майно вказане вище, являється унеможливлення подальшого його відчуження та привласнення у незаконний спосіб.

Підставою накладення арешту на вказане нерухоме майно являється необхідність застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження з метою унеможливлення відчуження нерухомого майна та спотворення чи знищення речових доказів у кримінальному провадженні.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності громадянину Італії ОСОБА_6 .

Клопотання про арешт майна слідчий просить розглянути без повідомлення особи для забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

В судове засідання слідчий не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути клопотання без його участі, просив його задовольнити.

Враховуючи викладене, слідчий суддя на підставі ч. 1 ст. 172 КПК України, яка встановлює, що неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, дійшов висновку про можливість розгляду клопотання без участі слідчого та власника тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до висновку про задоволення клопотання виходячи з наступних підстав.

СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві розпочато досудове розслідування, відомості по якому внесен 24.05.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002063 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, серед іншого, збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт з метою забезпечення збереження речових доказів може бути накладений навіть на майно, яке перебуває у власності добросовісного набувача.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Клопотання слідчого за змістом, формою та строком подання до суду відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, приходжу до висновку про те, що слідчим було доведено необхідність накладення арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_6 , а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 170-174 та враховуючи ст. 168 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності громадянину Італії ОСОБА_6 .

Заборонити проведення будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності на об`єкти нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення. Порядок оскарження ухвали визначено ст. 392, 395 КПК України.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1