печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНА

28 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2018у кримінальному провадженні № 0003128 від 03.10.2017, -

В С Т А Н О В И В :
27.08.2018 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання, як вказано, ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , яке передано слідчому судді ОСОБА_1 28.08.2018, по суті якого заявник просить скасувати арешт з майна, яке належить ОСОБА_3 , накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2018у кримінальному провадженні № 0003128 від 03.10.2017.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Нормою ст. 64-2 КПК України передбачено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи, права якої виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Також, у вказаній статті законодавець передбачив, що представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.

Від імені ОСОБА_3 ОСОБА_2 подано клопотання, проте не підписане особою яка його подала, що позбавляє слідчого суддю можливості перевірити чи уповноважена вона звертатися з таким клопотанням під час досудового розслідування, тому слідчий суддя вважає, що клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 підлягає поверненню.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 9, 64-2, 174, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2018у кримінальному провадженні № 0003128 від 03.10.2017 повернути особі, що його подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1