печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової особи прокуратури міста Києва, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання та про зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:
23.08.2018 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 , яка передана слідчому судді ОСОБА_1 27.08.2018, на бездіяльність уповноваженої службової особи прокуратури міста Києва, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання та про зобов`язання вчинити дії.

Особа, що подала скаргу в судове засідання не з`явилася, про місце і час розгляду скарги повідомлена належним чином, подала до суду клопотання про розгляд скарги у її відсутність, вимоги підтримала та просила задовольнити.

У судове засідання уповноважена службова особа прокуратури міста Києва не з`явилася, про дату, час та місце проведення розгляду повідомлялася належним чином, заяви, клопотання або письмові заперечення не були подані суду.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Таким чином, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійснені інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, зокрема такий строк визначений ст.220 КПК України.

За матеріалами скарги слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді від 05.06.2018 компетентних посадових осіб прокуратури міста Києва зобов`язано внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 27.04.2018 № 229-з про вчинення кримінального правопорушення.

05.06.2018 ОСОБА_3 звернулася до прокуратури м. Києва з клопотання, в порядку ст. 220 КПК України, про надання витягу з ЄРДР про внесення відомостей на підставі вищевказаного судового рішення та пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілої.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим, під час судового розгляду слідчим суддею не встановлено та заявником не доведено факту внесення відомостей до ЄРДР на підставі вищевказаного судового рішення та відповідно здійснення досудового розслідування, в рамках якого таке клопотання могло бути подано та може бути предметом розгляду в порядку статті 220 КПК України.

Відтак вимоги скарги щодо зобов`язання уповноваженої особи прокуратури міста Києва розглянути клопотання заявника від 20.08.2018, не можуть бути предметом розгляду слідчим суддею, оскільки таке оскарження не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України, що регламентовано положеннями Глави 6 цього Кодексу з урахуванням вимог ст. 220 КПК України, так як заявником не доведено факт здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, в рамках якого могло бути клопотання подано.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

За викладених обставин слідчий суддя приходить до переконання про відмову у задоволенні вимог скарги ОСОБА_3 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 22, 24, 220, 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової особи прокуратури міста Києва, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання та про зобов`язання вчинити дії залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1