Справа № 520/4806/17
Провадження № 1-кс/520/2303/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2018 року cлідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою її приводу для участі в розгляді клопотання про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді застави, -

ВСТАНОВИВ:

12.06.2018 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави. Одночасно з клопотанням про застосування запобіжного заходу слідчим було подано клопотання про дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_5 , з метою її приводу для участі в розгляді клопотання про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді застави.

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , в першій половині 2002 року, вирішила продати нерухоме майно в Дачно-Будівельному кооперативі «Сонячне» по вул. Фонтанська дорога 76, ділянка 24 в м. Одесі, частка 9/1000, земельна ділянка площею 681 кв.м. з дачним будинком площею 47,8 кв.м., належне їй на праві приватної власності.
Згідно ст.ст. 20,24 ЗУ «Про власність» від 07.02.1991 року (в редакції що діяв на день скоєння злочину), кооператив є суб`єктами права колективної власності, а у будівлях, що належать кооперативу, визначаються частки членів цього кооперативу.
Таким чином, вказаний дачний будинок, належний на той момент ОСОБА_5 , є частиною кооперативу, який на праві приватної власності належить кільком особам, та є об`єктом їх спільної часткової власності. Згідно ст. 114 Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року (в редакції що діяв на день скоєння злочину), при продажу частки в спільній власності сторонній особі решта учасників спільної часткової власності має право привілеєвої купівлі частки, що продається по ціні, за якою вона продається, та продавець частки в спільній власності зобов`язаний повідомити в письмовій формі решту учасників спільної часткової власності про намір продати свою частку сторонній особі з зазначенням ціни та інших умов, на яких продає її.
У зв`язку із цим, з метою не надання можливості членам кооперативу, зокрема власникам інших частин будинку розташованому на ділянці АДРЕСА_1 , скористатись правом привілеєвої купівлі частки в спільній власності, та маючи на меті продати вищевказаний об`єкт нерухомості іншому покупцеві за ціною що їй більш вигідна, ОСОБА_5 в невстановлену слідством дату та час, вступила в злочинну змову із ОСОБА_6 , спрямовану на внесення завідомо неправдивих відомостей в офіційний документ, а саме в договір купівлі-продажу даного об`єкта нерухомості.
Реалізуючи свій спільний злочинний умисел, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 31.05.2002, склали договір купівлі-продажу, згідно якого ОСОБА_5 продала, а ОСОБА_6 купила земельну ділянку площею 681 кв.м. по АДРЕСА_2 , де у договорі умисно, достовірно знаючи про розташування дачного будинку на території земельної ділянки, в п.10 виклали зміст у наступній редакції «Сторони свідчать про те, що на вказаній земельній ділянці відсутні будь-які будівлі та споруди, будівництво не починалось».
Однак, відповідно до висновку експерта художньо-інжинірингового центру «Експерес-проект» ОСОБА_8 , складеного за результатами судової будівельно-технічної експертизи про визначення строків взведення та факту реконструкції будівлі від 11.08.2011 взведення дачної будівлі, який знаходиться на території ділянки за адресою: АДРЕСА_3 відбулося в 1930-1940 роках.
Вказаний договір після його підписання сторонами угоди, було посвідчено приватним нотаріусом, який засвідчив підписи сторін та надав йому юридичної сили, тим самим ОСОБА_5 надала покупцеві право в подальшому використовувати підроблений документ як дійсний.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України за наступних ознак: підроблення документа, який посвідчується приватним нотаріусом, і який надає права, з метою використання його підроблювачем, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
08.08.2015 слідчим СВ Київського РВ ОМУ ГУМВС України в Одеській області ОСОБА_9 за погодженням з прокурором прокуратури Київського району м. Одеси ОСОБА_10 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358 (в редакції КК України станом на 2001 рік).
12.09.2015 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці с. Пас`єт Хасанського району Приморського краю Російської Федерації, громадянці України, українці, з вищою освітою, пенсіонерці, раніше не судимій, проживаючій за адресою: АДРЕСА_4 , 12.09.2015 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 358 КК України (в редакції 2001 року).
Прокурор в судовому засіданні просив не розглядати клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваної, а розглядати клопотання про привід підозрюваної.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, вислухавши думку прокурора в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 3 ст. 187 КПК України, у разі неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя, суд має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, обвинуваченого, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була виконана.
Відповідно до ч. 2 ст. 189 КПК України, клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою приводу розглядається слідчим суддею, судом негайно після одержання цього клопотання.
Згідно ч. 1 ст. 140 КПК України, привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час.

Слідчий суддя зазначає, що клопотання про здійснення приводу заявляється в рамках конкретного кримінального провадження, у випадку, зокрема, коли особа, на виклик не з`явилася. Разом з тим, слідчим клопотання про здійснення приводу було подано одночасно з клопотанням про застосування запобіжного заходу та надання дозволу на затримання. В свою чергу, ч. 3 ст. 187 КПК України передбачено порядок подання клопотання про здійснення приводу, а також клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваного, який в даному випадку стороною обвинувачення дотриманий не був. Відтак, згідно вимог ч. 2 ст. 189 КПК України, в даному випадку підлягає розгляду клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваної з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

30.11.2017 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси було постановлено ухвалу, якою надано дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_5 30.05.2018 року строк вищевказаної ухвали слідчого судді закінчився.

Як вбачається з долучених до клопотання матеріалів, слідчим було подано клопотання про дозвіл на затримання одночасно з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави. Однак, нормами Кримінального процесуального кодексу України, передбачено можливість одночасного звернення до слідчого судді з зазначеними клопотаннями у тому випадку, коли слідчий, прокурор звертається з дозволом на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про тримання під вартою. Для надання дозволу на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави встановлена процедура, передбачена ч. 3 ст. 187 КПК України, яка в даному випадку, знову ж таки, дотримана не була.

На підставі викладеного, враховуючи, що слідчим не було дотримано процедури при зверненні з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого задоволення не підлягає.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 140, 177, 178, 186-190, 194, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою її приводу для участі в розгляді клопотання про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді застави відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1