УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого Шевченківського управління ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0008140, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 липня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України,
в с т а н о в и в:
02.08.2018 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Шевченківського управління ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна, тимчасово вилученого 28.07.2018 під час проведення огляду місця події, а саме приміщення кабінету №308 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві у працівника УВ УПО у м. Києві ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: червону куртку з капюшоном, в лівій кишені якої знаходилось два мобільних телефона, мобільний телефон Iphone 5c 16 Gb в корпусі білого кольору, в чохлі чорно- зеленого кольору (камуфляж), ІМЕІ: НОМЕР_1 , в який вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_2 , мобільний телефон S-TEEL с 522 Black в корпусі чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_3 , в який вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_4 .

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що Шеввченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008140, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 липня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , 06.07.2017 притягувався до кримінальної відповідальності СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві за ч. 1 ст. 190 КК України на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та повторно вчинив умисний тяжкий злочин за наступних обставинах.

28 липня 2018 року, приблизно о 01 годині 00 хвилин, ОСОБА_6 , знаходився неподалік зупинки громадського транспорту, яка знаходиться навпроти будинку № 33 по вул. Олени Теліги, біля входу в Сирецький парк у м. Києві, із наглядно знайомими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та розмовляли між собою. В свою чергу, ОСОБА_6 звернув увагу на мобільний телефон ОСОБА_8 та в ОСОБА_6 виник злочинний умисел направлений на відкрите, повторне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , 28 липня 2018 року приблизно о 01 годині 00 хвилин, знаходячись за вказаною адресою, достовірно розуміючи, ОСОБА_8 добровільно не надасть йому свій мобільний телефон, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я ударив правою рукою в область голови ОСОБА_8 , від якого останній звалився на землю, при цьому мобільний телефон вилетів у нього з рук. Після чого, ОСОБА_6 нанісши ще кілька ударів ногою по голові ОСОБА_8 , відкрито заволодів майном останнього, а саме: мобільним телефоном марки «Айфон 5С», вартістю 2500 гривень із сім-картою «Лайф», яка матеріальної цінності не представляє та на якій грошей не було.

Однак, ОСОБА_6 злочинні дії не довів до кінця з причин, що не залежали від його волі та не розпорядився викраденим майном, так як був затриманий працівниками поліції.

Таким чином, ОСОБА_6 , вчинив закінчений замах (виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінці, але злочин не було закінчено з причин, які не залежать від його волі) на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, тобто своїми умисними діями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

Крім того, 28 липня 2018 року, приблизно о 01 годині 00 хвилин, ОСОБА_6 , знаходився неподалік зупинки громадського транспорту, яка знаходиться навпроти будинку № 33 по вул. Олени Теліги, біля входу в Сирецький парк у м. Києві, із наглядно знайомими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . В свою чергу, ОСОБА_6 який відкрито, повторно заволодів майном ОСОБА_8 виник злочинний умисел направлений на відкрите, повторне викрадення майна ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 , 28 липня 2018 року приблизно о 01 годині 00 хвилин, знаходячись за вказаною адресою, під погрозою застосування насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я вимагав у ОСОБА_7 надати йому будь-яке цінне майно, зокрема грошові кошти.

В подальшому, ОСОБА_6 , переконавшись, що у ОСОБА_7 немає грошей при собі, застосовуючи насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я наніс один два удари правою рукою по обличчю останнього та відкрито заволодів майном ОСОБА_7 , а саме мобільним телефоном марки «S-TELL С 552», вартістю 1600 гривень із сім картою «Лайф», яка матеріальної цінності не представляє на якій грошей не було.

Однак, ОСОБА_6 злочинні дії не довів до кінця з причин, що не залежали від його волі та не розпорядився викраденим майном, так як був затриманий працівниками поліції.

Таким чином, ОСОБА_6 , вчинив закінчений замах (виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінці, але злочин не було закінчено з причин, які не залежать від його волі) на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, тобто своїми умисними діями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

В ході проведення огляду місця події, а саме приміщення кабінету № 308 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві у працівника УВ УПО у м. Києві ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучено червону куртку з капюшоном, в лівій кишені якої знаходилось два мобільних телефона:

- Iphone 5c 16 Gb в корпусі білого кольору, в чохлі чорно- зеленого кольору (камуфляж), ІМЕІ: НОМЕР_1 , в зазначений телефон вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_2 ;

- S-TEEL с 522 Black в корпусі чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_3 , в зазначений телефон вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_4 .

28 липня 2018 року вищевказані речі визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні оскільки вони можуть зберігати на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином, долучив заяву про розгляд клопотання у його відсутність, крім того долучив докази повідомлення володільця тимчасово вилученого майна про дату час та місце проведення судового засідання.

Враховуючи інформацію, надану слідчим, слідчий суддя приходить до висновку, що враховуючи потреби досудового розслідування, обмежений час на розгляд даного виду клопотань та відсутність у розпорядженні органу досудового розслідування та суду інформації з приводу поважності причин неявки володільця тимчасово вилученого майна, доцільним вбачається здійснення розгляду вищевказаного клопотання слідчого без участі володільця тимчасово вилученого майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги винесення слідчим 30 липня 2018 року постанови про визнання майна речовим доказом, наявність достатніх доказів того, що майно, зазначене у клопотанні могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, може містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є предметами кримінального правопорушення, а значить відповідає критеріям ст. 98 КПК України, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 28.07.2018 під час проведення огляду місця події, а саме приміщення кабінету №308 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві у працівника УВ УПО у м. Києві ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 а саме на: червону куртку з капюшоном, в лівій кишені якої знаходилось два мобільних телефона, мобільний телефон Iphone 5c 16 Gb в корпусі білого кольору, в чохлі чорно- зеленого кольору (камуфляж), ІМЕІ: НОМЕР_1 , в який вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_2 , мобільний телефон S-TEEL с 522 Black в корпусі чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_3 , в який вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_4

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання слідчого Шевченківського управління ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0008140, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 липня 2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 186 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 28.07.2018 під час проведення огляду місця події, а саме приміщення кабінету №308 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві у працівника УВ УПО у м. Києві ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 а саме на: червону куртку з капюшоном, в лівій кишені якої знаходилось два мобільних телефона, мобільний телефон Iphone 5c 16 Gb в корпусі білого кольору, в чохлі чорно- зеленого кольору (камуфляж), ІМЕІ: НОМЕР_1 , в який вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_2 , мобільний телефон S-TEEL с 522 Black в корпусі чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_3 , в який вставлена сім картка оператора «лайфселл» НОМЕР_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1