Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6973/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2018 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0001758, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.05.2018 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 187 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Києва, громадянці України, з вищою освітою, одруженій, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій,-
ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001758 від 03.05.2018 року.
Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 02.05.2018 р. приблизно о 19.35 год. разом із ОСОБА_7 , невстановленою особою жіночої статі на ім`я ОСОБА_8 та двома невстановленими особами чоловічої статі знаходились за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час на протилежній стороні вулиці вони помітили раніше не знайомого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який йшов в футболці із національною українською символікою. В цей момент у ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , невстановленої особи жіночої статі на ім`я ОСОБА_8 та двох невстановлених осіб чоловічої статі у зв`язку із тим, що на думку останніх, ОСОБА_9 притримується відмінних від них політичних поглядів, виник злочинний умисел на вчинення грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю. Діючи з метою показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження ОСОБА_9 як громадянина України шляхом завдання йому фізичного болю та тілесних ушкоджень, публічно, у громадському місці. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення хуліганських дій із спричиненням тілесних ушкоджень ОСОБА_9 із застосуванням предметів заздалегідь пристосованих для нанесення тілесних ушкоджень, а саме, ножа, молотка та балончика сльозогінного газу «Перец-4», ОСОБА_6 . ОСОБА_7 , невстановлена особа жіночої статі на ім`я ОСОБА_8 та двоє невстановлених осіб чоловічої статі вступили між собою у злочинну змову, при цьому заздалегідь розподіливши між собою злочинні ролі кожного з учасників. Відповідно до розподілених ролей, ОСОБА_7 та двоє невстановлених осіб чоловічої статі мали одягнути маски на обличчя та із застосуванням предметів, спеціально пристосованих для нанесення тілесних ушкоджень вчинити напад на потерпілого, завдаючи йому удари, а ОСОБА_6 та невстановлена особа жіночої статі на ім`я ОСОБА_8 мали перебувати поруч, створюючи чисельну перевагу та здійснюючи відеозйомку нападу на ОСОБА_9 . Далі, прослідкувавши за ОСОБА_9 , ОСОБА_7 та двоє невстановлених осіб чоловічої статі надягнувши на обличчя балаклави, а ОСОБА_6 та невстановлена особа жіночої статі на ім`я ОСОБА_8 в свою чергу взявши камеру почали знімати на відео здійснення нападу на ОСОБА_9 . Так, перебуваючи за адресою м. Київ, вул. Костянтинівська 59/5, приблизно о 19.38 год. перебуваючи на проїзної частині дороги, діючи з особливою зухвалістю, усвідомлюючи реальну небезпеку власних дій, демонструючи зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_7 та двоє невстановлених осіб чоловічої статі напали на ОСОБА_9 та почали спричиняти йому удари ножем, розпилювати сльозогінний газ, намагатись вдарити молотком по рукам та тулубу, а ОСОБА_6 та невстановлена особа жіночої статі на ім`я ОСОБА_8 почали знімати на відео здійснення нападу на ОСОБА_9 . Після завдання потерпілому ударів, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_7 , невстановленою особою жіночої статі на ім`я ОСОБА_8 та двома невстановленими особами чоловічої статі зникли з місця вчинення кримінального правопорушення.
У судовому засіданні слідчий та прокурор внесене до суду клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор надав пояснення згідно яких ризики, за якими стосовно підозрюваній було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є актуальними і на теперішній час і жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може їм запобігти. Встановлені в порядку ст. 177 КПК України ризики, які станом на сьогодні продовжують існувати, що перебуваючи на волі ОСОБА_6 буде: 1) переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду; 2) незаконно впливати на потерпілого; 3) може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведених вище ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України. Обставини, які б свідчили про те, що зазначені ризики зменшились досудовим розслідуванням не встановлено.
Підозрювана ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення клопотання про продовження строку тримання її під вартою заперечувала, оскільки вину у вчиненні інкримінованого їй злочину вона визнала, зазначила про повне сприяння у розкритті інкримінованого злочину. Захисник, в судовому засіданні при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив відмовити з огляду на недоведеність актуальності ризиків та повного сприяння підозрюваною у розкритті інкримінованого злочину.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрювану та її захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення ОСОБА_6 повідомлено слідчим 07.05.2018 р., її дії кваліфіковані ч. 4 ст. 296 та ч.2 ст.187 КК України.
Згідно протоколу, підозрювана була затримана в порядку ст. 208 КПК України 06.05.2018 р. о 14.30 год. (фактичне затримання 06.05.2018 р. о 12.30 год.)
08.05.2018 р. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 05 червня 2018 року 12.30 год. включно.
При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строк.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк не більше десяти років.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).
А відтак, аналізуючи вищезазначений, слідчий суддя виходить з доведеності факту зміни підозрюваною свого місця проживання, а саме, що після вчинення злочину, за вказівкою іншого співучасника, остання покинула територію міста Києва та переховувалась у м. Харків.
При аналізі ризику незаконного впливу на свідків, потерпілого, слідчий суддя виходить з того, що злочин вчинено із застосуванням насильства, небезпечного для здоров`я потерпілого, інші співучасники злочину на даний час переховуються від слідства, у зв`язку з чим, існують реальні підстави протиправного впливу на свідків та потерпілого.
З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується їй органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0001758, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.05.2018 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 187 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити;
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12 год. 30 хв. 07 липня 2018 року;
Ухвала слідчого судді діє до 12 год. 30 хв. 07 липня 2018 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1