У Х В А Л А

Справа № 184/1264/18
Номер провадження 1-кс/184/466/18

06 липня 2018 рокум. Покров

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши погоджене прокурором Орджонікідзевського відділу Нікопольської місцевої прокуратури клопотання слідчого СВ Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_3 про арешт майна
за участю: слідчого ОСОБА_3 , третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

До Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання про арешт майна, в обґрунтування якого слідчий посилається на проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню, відомості про яке внесені до ЄРДР 21.05.2018р. за № 0000095 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України за фактом самовільного зайняття земельної ділянки. Так, слідчий посилається на те, що земельна ділянка є безпосереднім об`єктом злочину по кримінальному провадженню, на якій відбулась подія злочину, і підтверджується незаконна обробка та використання даної земельної ділянки. Сільськогосподарські культури, які вирощуються на території земельних ділянок запасу є речовим доказом, який підтверджує обробку та використання даних земельних ділянок. Збирання зазначених сільськогосподарських культур з земельних ділянок, може привести до знищення доказів у кримінальному провадженні, що в свою чергу унеможливить всебічне та повне вивчення органом досудового розслідування усіх обставин кримінального провадження.

У судовому засіданні слідчий клопотання про арешт майна підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна, заперечувала проти задоволення останнього, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, вислухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
У судовому засіданні встановлено, що за фактом самовільного зайняття земельної ділянки 21.05.2018 Орджонікідзевським відділом Нікопольської місцевої прокуратури внесено відомості до ЄРДР № 0000095 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України.

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом земельної ділянки, складеного ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 14.06.2018р. земельна ділянка площею 19,7055 га, яка розташована на території Шолоховської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області та яка з південної сторони межує з земельною ділянкою кадастровий номер :01:003:0668, засіяна сільськогосподарською культурою соняшником та використовується ТОВ «Базавлук» за відсутності відповідного рішення про її передачу у власність або надання у користування (оренду) та за відсутності вчиненого правочину щодо неї.

При обстеженні земельної ділянки площею 19,7055 га., яка розташована на території Шолоховської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області та яка з південної сторони межує з земельною ділянкою кадастровий номер :01:003:0668, було встановлено, що на ній росте сільськогосподарська рослина соняшник. Рослинна посаджена в 20 числах квітня 2018 традиційним способом з міжряддям в 70 см., приблизно 5 штук насіння на один погонний метр, орієнтовно 70 000 штук рослин на 1 га. При візуальному огляді встановлено, що була проведена одна міжрядна обробка.

В силу вимог ч. ч. 1, 2 і 3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, тощо. Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно норм Глави 10 та Глави 17 КПК України, правові підстави, за яких слідчим вноситься клопотання про накладення арешту та відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.
Диспозицією ч.1 ст.197-1 КК України визначено самовільне зайняття земельної ділянки, яким завдано значної шкоди її законному володільцю або власнику. Згідно примітки даної статті шкода, передбачена частиною першою цієї статті, визнається значною, якщо вона у сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
Проте у клопотанні не відображено розмір шкоди, завданої даним кримінальним правопорушенням, що виключає наявність складу зазначеного кримінального правопорушення.
Крім того, в клопотанні не зазначено осіб, яким пред`явлено підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.
Предметом злочину, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України, є земельні ділянки, а об`єктом - відносини власності на землю. З огляду на наведене посіви соняшнику, арешт на які просить накласти слідчий не являється предметом даного злочину та не підпадає під жодну із ознак, наведену у ст..98 КПК України.
Також санкція ч.1 ст.197-1 КК України не містить додаткового покарання у виді конфіскації майна тобто врожаю.
Відомості про наявність цивільного позову у кримінальному провадженні №0000095, як і розрахунок завданої даним кримінальним правопорушенням шкоди, також відсутні.
При вирішенні вказаного клопотання, слідчий суддя враховує приписи, наведені у ч.3 ст.132 КПК України, відповідно до яких застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається , якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи людини, про який йдеться у клопотанні прокурора, слідчого; може бути виконане завдання , для виконання якого слідчий, прокурор звертаються із клопотанням.
При цьому для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя зобов`язаний врахувати можливість без застосування заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.
Також у клопотанні не наведено переконливих доводів щодо настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню у разі незастосування вказаних заходів забезпечення кримінального провадження.
Подане до суду клопотання містить формальний перелік підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, крім того досудовим слідством не доведено наявність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України, оскільки не встановлено розмір шкоди, завданої її законному власнику, а тому відсутні підстави для його задоволення.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 309 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні погодженого прокурором Орджонікідзевського відділу Нікопольської місцевої прокуратури клопотання слідчого СВ Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Дніпропетровської області через Орджонікідзевський міський суд протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області.
Повний текст оголошено 09.07.2018р. о 9:30 год.

Слідчий суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1