Справа № 202/3154/18
Провадження № 1-кс/202/3637/2018
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

27 липня 2018 року м. Дніпро

слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 ,
прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_4 ,про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровську, громадянин України, має вищу освіту, розлучений, має на утриманні малолітню дитину, непрацюює, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000852 від 04.06.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Згідно з матеріалами клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 03.06.2018 року, приблизно о 22:40 год., ОСОБА_7 разом зі своїми друзями ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , знаходячись біля під`їзду № 2 будинку № 71 по вул. Янтарній у м. Дніпрі, розпивали спиртні напої та порушували тишу, при цьому не реагували на зауваження мешканців вказаного будинку. Так, на прохання ОСОБА_10 припинити свої дії з приводу порушення громадського порядку ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, почав висловлюватися нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_10 , у зв`язку з чим, між ними виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на спричинення ОСОБА_10 умисного тяжкого тілесного ушкодження.

Так, ОСОБА_7 , знаходячись у вказаному місці та у вказаний час, реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на спричинення тяжкого тілесного ушкодження, передбачаючи настання можливих суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення тілесних ушкодження потерпілому ОСОБА_10 , узяв у праву руку ніж, який знаходився при ньому, умисно спричинив один удар клинком ножа в область живота ОСОБА_10 , таким чином спричинивши останньому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення передньої брюшної стінки з ушкодженням тонкої кишки, які за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.

Умисні дії ОСОБА_7 , що виразились в умисному заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного в момент заподіяння, органом досудового розслідування кваліфікуються за ч. 1 ст. 121 КК України.

Далі 03.06.2018 року, близько о 22:45 год., ОСОБА_11 , знаходячись біля під`їзду № 2 будинку № 71 по вул. Янтарній у м. Дніпрі, помітив конфлікт між ОСОБА_7 та ОСОБА_10 та з метою його урегулювання підійшов до них. В цей момент у ОСОБА_7 на ґрунті неприязних відносин раптово виник злочинний умисел, спрямований на спричинення умисного тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_11 .

Так, перебуваючи у вказаному місці та вказаний час, ОСОБА_7 , реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на спричинення тяжкого тілесного ушкодження, передбачаючи настання можливих суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення тілесних ушкодження потерпілому ОСОБА_11 , продовжуючи тримати у правій руці ніж, умисно спричинив один удар клинком ножа в область живота ОСОБА_11 , таким чином спричинивши останньому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення передньої брюшної стінки з ушкодженням ободової кишки, які за своїм характером, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння

Умисні дії ОСОБА_7 , що виразились в умисному заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного в момент заподіяння, органом досудового розслідування кваліфікуються за ч. 1 ст. 121 КК України.

04.06.2018 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

05.06.2018 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська підозрюваному ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03 години 00 хвилини 01 серпня 2018 року.

Постановою про продовження строку досудового розслідування керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_12 від 27.07.2018 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000852 до трьох місяців, а саме до 04 вересня 2018 року.

Слідчий у своєму клопотанні та у судовому засіданні посилався на те, що у кримінальному провадженню не проведено всіх слідчих та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку отриманих доказів, а саме: не отримано висновки судово-імунологічних та судово-цитологічних експертиз; не призначено судово-медичну експертизу потерпілим ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки останні знаходяться на лікуванні в КЗ ДОР «ДШМКЛ» в м. Дніпро.

Крім цього, посилався на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному та на ризик того, що підозрюваний може існування ризикe, передбаченого п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме на те, що ОСОБА_7 , може впливати на потерпілих та свідків, оскільки розуміє, що підозра у вчиненні ним вказаного кримінального правопорушення базується на показах потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, тому він може шляхом вмовляння або залякування здійснювати на них тиск.
У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили задовольнити.

Захисник і підозрюваний у судовому засіданні заперечували щодо продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, слідчого, захисника, підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як встановлено слідчим суддею, підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 05.06.2018 року до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03 години 00 хвилини 01 серпня 2018 року.

Постановою про продовження строку досудового розслідування керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_12 від 27.07.2018 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000852 до трьох місяців, а саме до 04 вересня 2018 року.

Продовження строку досудового розслідування зумовлено необхідністю проведення слідчих та процесуальних дій: отримання висновків судово-імунологічних та судово-цитологічних експертиз; призначення судово-медичну експертизу потерпілим ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризику, визначеному п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: незаконному впливу на потерпілих, свідків.
Положеннями ч. 2 ст. 194 КПК України передбачено обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що твердження прокурора та слідчого про тяжкість вчиненого злочину не є достатнім для продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Так, у справі «Мамедова проти Росії» 7064/05 від 01 червня 2006 року, Європейський суд з прав людини, вказав на недостатність посилань на тяжкість злочину та ймовірне покарання, так як суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховуватися від правосуддя чи вчинення нових злочинів, але потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Крім цього, слідчий суддя враховує, що згідно з клопотанням, необхідно провести наступні слідчі та процесуальні дії: призначення експертизи та отримання висновку експерта.
Таким чином, із врахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим не доведено того, що застосування більш м`якого запобіжного заходу недостатньо для запобігання ризику, зазначеному у клопотанні, та, із врахуванням встановлених під час розгляду обставин досудового розслідування, проведених слідчих дій у кримінальному провадженні, та обставин, передбачених ст. 178 КПК України: того, що підозрюваний має на утриманні дитину, стан здоров`я підозрюваного, вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, запобіганню ризику зазначеного слідчим, достатньо застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_4 ,про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, поклавши ОСОБА_7 , такі обов`язки:

1) не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду цілодобово;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця мешкання;

3) прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою.

4) утримуватися від спілкування з свідками, потерпілим у кримінальному провадженні, окрім як за дозволом слідчого, прокурора, суду.
Визначити строк дії ухвали до 04 вересня 2018 року.
Ухвалу про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1