У Х В А Л А Справа № 200/10401/18

Іменем України Провадження № 1-кс/200/6511/18

20 червня 2018 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

у присутності:

слідчого ОСОБА_3 ,

представника власника майна ОСОБА_4 ,

представника власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000087, -

В С Т А Н О В И В:

15 червня 2018 року до суду звернувся старший слідчий в ОВС СВ УСБ України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням із заступником військового прокурора Криворізького гарнізону Південного регіону України ОСОБА_6 , з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 14.06.2018 року під час обшуку у службовому приміщенні помічника командира Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби з надзвичайних ситуацій ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 .

Необхідність арешту слідчий обґрунтовує наступними обставинами. В ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 займаючи посаду помічника командира Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби України з надзвичайних ситуацій, тобто являючись відповідно п. 1 Примітки 1 до ст. 364 КК України службовою особою, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння і передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, 16.05.2018 о 11 год. 59 хв. за допомогою мобільного номеру телефону мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 оголосив представнику ФОП « ОСОБА_8 » ОСОБА_9 вимогу надати неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 50 тис. гривень для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави командиром Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби України з надзвичайних ситуацій ОСОБА_10 рішення щодо укладення з ФОП « ОСОБА_8 » договору на постачання інвентарю для фітнесу.
14.06.2018 з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання майна, в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчим проведено обшук до постановлення ухвали слідчого судді у службовому приміщенні помічника командира Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно - рятувального) загону Державної служби з надзвичайних ситуацій ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

- блокнот у твердій обкладинці синього кольору з відтиском «2017», у графі «особисті дані» запис від руки «Михаил Пунько» та номер телефону « НОМЕР_2 », з рукописними записами;

- тимчасову перепустку № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_7 ;

- посвідчення НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_7 ;

- тимчасову перепустку № НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_7 ;

- перепустку № 1579 на ім`я ОСОБА_7 ;

- посвідчення серії ДНК « 1285 Державної служби з надзвичайних ситуацій на ім`я ОСОБА_7 ;

- свідоцтво про підвищення кваліфікації ПК № 8-16 на ім`я ОСОБА_7 ;

- свідоцтво про присвоєння робітничої кваліфікації № НОМЕР_6 на ім`я ОСОБА_7 ;

- книгу рятувальника серії ДНК № 082 на ім`я ОСОБА_7 ;

- свідоцтво про присвоєння робітничої кваліфікації № НОМЕР_7 на ім`я ОСОБА_7 ;

- посвідчення про проходження навчання з питань пожежної безпеки на ім`я ОСОБА_7 ;

- квиток члена профспілки № НОМЕР_8 на ім`я ОСОБА_7 ;

- блокнот у твердій обкладинці синього кольору з відтиском «ТАС 2015», підписаний « ОСОБА_11 », з рукописними записами;

- копію посадової інструкції на ім`я ОСОБА_7 помічника командира загону, на 5 (п`яти) аркушах;

- USB-накопичувач з позначеннями D33B29;

- предмети, візуально схожі на купюри Національного банку України гривні:

- 19 (дев`ятнадцять) купюр номіналом 500 (п`ятсот) гривень;

- 6 (шість) купюр номіналом 200 (двісті) гривень;

- 1 (одна) купюра номіналом 50 (п`ятдесят) гривень;

- 1 (одна) купюра номіналом 10 (десять) гривень;

- 2 (дві) купюри номіналом 1 (одна) гривня, а всього 10 762 (десять тисяч сімсот шістдесят дві) гривні;

-мобільний телефон марки «NOKIA», імеі: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 ;

- системний блок з номером на корпусі НОМЕР_11 .

14.06.2018 вилучені в ході обшуку у кабінеті помічника командира Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби з Надзвичайних ситуацій ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , предмети та документи були оглянуті та того ж дня відповідно до постанови слідчого визнані речовими доказами.

15.06.2018 ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Слідчий в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання, посилаючись на обставини, зазначені в клопотанні. Прохав задовольнити.

Представник власника майна ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що вилучене під час обшуку майно не стосується вчиненого правопорушення. Зазначила, що у слідчого є можливість зробити копії з вилучених документів. Прохала відмовити в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна.

Представник власника майна ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала позицію ОСОБА_4 , також прохала відмовити в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна.

Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна. У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше. Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Розглянувши клопотання, вислухавши пояснення слідчого, приймаючи до уваги доводи представників власника майна, дослідивши надані до клопотання додатки, приходжу до висновку про те, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Так, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, вважаю за можливе накласти арешт на блокнот у твердій обкладинці синього кольору з відтиском «2017», у графі «особисті дані» запис від руки «Михаил Пунько» та номер телефону « НОМЕР_2 », з рукописними записами; блокнот у твердій обкладинці синього кольору з відтиском «ТАС 2015», підписаний « ОСОБА_11 », з рукописними записами, оскільки вони містять вільні зразки підпису підозрюваного, які знадобляться під час проведення експертизи, намір про проведення якої заявив слідчий у судовому засіданні. Накладення арешту на копію посадової інструкції на ім`я ОСОБА_7 помічника командира загону, на 5 (п`яти) аркушах, вважаю доцільним з метою запобігання її перетворення. Крім того, накладення арешту на USB-накопичувач з позначеннями D33B29; мобільний телефон марки «NOKIA», імеі: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 ; системний блок з номером на корпусі НОМЕР_11 є необхідним з метою виявлення інформації, яка може бути використана під час розгляду кримінального провадження під час судового розгляду. Разом з тим, необхідно також накласти арешт на вилучені грошові кошти, оскільки санкція частини третьої статті 369-2 Кримінального кодексу України, за якою ОСОБА_7 було повідомлено про підозру, передбачає обов`язкову конфіскацію майна.

В накладенні арешту на інші документи, вилучені під час обшуку, вважаю за необхідне відмовити, оскільки вбачаю можливість слідчого отримати належним чином завірені їх копії, що буде достатнім для долучення них до матеріалів кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 103, 110, 167, 170-173, 309-310, 369, 371-372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СВ УСБ України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000087 задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 14.06.2018 року під час обшуку у службовому приміщенні помічника командира Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби з надзвичайних ситуацій ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
-блокнот у твердій обкладинці синього кольору з відтиском «2017», у графі «особисті дані» запис від руки « ОСОБА_11 » та номер телефону « НОМЕР_2 », з рукописними записами;

-блокнот у твердій обкладинці синього кольору з відтиском «ТАС 2015», підписаний « ОСОБА_11 », з рукописними записами;

-копію посадової інструкції на ім`я ОСОБА_7 помічника командира загону, на 5 (п`яти) аркушах;

-USB-накопичувач з позначеннями D33B29;

-мобільний телефон марки «NOKIA», імеі: НОМЕР_9 , НОМЕР_10 ;

-системний блок з номером на корпусі 10440585;

19 (дев`ятнадцять) купюр номіналом 500 (п`ятсот) гривень;

- 6 (шість) купюр номіналом 200 (двісті) гривень;

- 1 (одна) купюра номіналом 50 (п`ятдесят) гривень;

- 1 (одна) купюра номіналом 10 (десять) гривень;

- 2 (дві) купюри номіналом 1 (одна) гривня, а всього 10 762 (десять тисяч сімсот шістдесят дві) гривні.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1