Справа № 461/7144/17
Провадження № 1-кп/461/146/18
УХВАЛА

26.06.2018 року, Галицький районний суд м.Львова у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , секретар - ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Львові кримінальне провадження /внесене до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0004142 від 17.09.2017 року/ про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в :

вироком Галицького районного суду м. Львова від 31.05.2018 року, ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України та призначено йому покарання у виді 2 (двох) років позбавлення волі. На підставі ч.4 ст.70 КК України суд остаточно призначив ОСОБА_4 покарання у виді 3 (трьох) років позбавлення волі. Відповідно до ст.75 КК України засудженого ОСОБА_4 звільнено від відбуття призначеного покарання із випробуванням та визначено 3 (три) роки іспитового строку. Згідно ст.76 КК України покладено на засудженого ОСОБА_4 обов`язок періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи.

Під час винесення вироку при призначенні покарання за сукупністю вироків ОСОБА_4 судом застосовано положення ч.4 ст.70 КК України, однак, при виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту вироку суду допущена технічна описка та у тексті вироку помилково зазначено, що покарання призначається «шляхом поглинання», хоча фактично суд застосував спосіб «складання покарань», що передбачено ч.4 ст.70 КК України і випливає із змісту вироку та призначеного покарання.
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України ,-

у х в а л и в:

виправити описку, допущену у вироку Галицького районного суду м.Львова від 31.05.2018 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

Зокрема, у дев`ятому абзаці мотивувальної частини та у другому абзаці резолютивній частині вироку суду замінити словосполучення «шляхом поглинання» на «шляхом складання».

Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Львівської області через районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1