Провадження № 1-кс/201/6450/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2018 року Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання публічного акціонерного товариства «Укртелеком» про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду із вищезазначеним клопотанням, в якому просив скасувати заборону на вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо нерухомого майна, належного ПАТ «Укртелеком», а саме: 7/50 частин нежитлової будівлі, розташованої в АДРЕСА_1 , яку було накладено ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17 серпня 2017 року у справі № 201/11914/17. В обґрунтування своїх вимог заявник посилався на те, що збереження заборони перешкоджає йому вільно володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю і є неправомірним втручанням в мирне володіння його майном з боку правоохоронних органів.

Від представника заявника ОСОБА_3 на адресу суду 23 жовтня 2018 року надійшла заява про розгляд даної справи без його участі, клопотання просив задовольнити з підстав у ньому викладених.

Прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 через канцелярію суду 23 жовтня 2018 року подана заява про розгляд даної справи без його участі, в якій також зазначав, що не заперечує проти скасування заборони з зазначеної будівлі, належної заявнику.

Суд, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 17 серпня 2017 року заборонено Міністерству юстиції України та його територіальним органам, особам, які перебувають у трудових відносинах з суб`єктами державної реєстрації прав, нотаріусам та державним виконавцям, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольської міських, районних, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам, зазначеним у Законі України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо нерухомого майна Державного підприємства «Дослідне господарство «Руно» Національної академії аграрних наук України (), а саме:

- будівлі Затишнянської сільської лікарської амбулаторії, розташованої на АДРЕСА_2 , загальною площею 351,8 кв.м, площа земельної ділянки 938,0 кв.м, реєстраційний номер майна 10358955;

- будівлі будинку культури, розташованої на АДРЕСА_1 , загальною площею 1125,7 кв.м, площа земельної ділянки 2644,0 кв.м, реєстраційний номер майна 23365094;

- будівлі гуртожитку, розташованої на АДРЕСА_1 , загальною площею 399,6 кв.м, площею земельної ділянки 2128,0 кв.м, реєстраційний номер майна 7060923;

- будівлі Затишнянської загальноосвітньої середньої школи, розташованої на АДРЕСА_1 , загальною площею 1338,6 кв.м, площею земельної ділянки 12000,0 кв.м, реєстраційний номер майна 36973615;

- будівлі гуртожитку, розташованого на АДРЕСА_3 , загальною площею 203,5 кв.м, площа земельної ділянки 1181,0 кв.м, реєстраційний номер майна 10359249;

- будівлі їдальні, розташованої на АДРЕСА_3 , загальною площею 95,4 кв.м, площа земельної ділянки 878,0 кв.м, реєстраційний номер майна 36965777;

- майнового комплексу вівчарників, розташованої на АДРЕСА_4 , загальною площею 11492,7 кв.м, площа земельної ділянки 178011,0 кв.м, реєстраційний номер майна 36466645;

- будівлі сільського клубу, розташованої на АДРЕСА_3 , загальною площею 277,8 кв.м, площа земельної ділянки 928,0 кв.м, реєстраційний номер майна 36972565;

- будівлі їдальні, розташованої на АДРЕСА_1 , загальною площею 230,9 кв.м, площа земельної ділянки 774,0 кв.м, реєстраційний номер майна 2185337.

Відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №137741818 від 14 вересня 2018 року ПАТ «Укртелеком» на праві приватної власності належить 7/50 частин будівлі гуртожитку, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В пункті 12 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 наголошено «….слід звернути увагу на положення ст. 174 КПК, яка встановлює порядок скасування арешту майна підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником або володільцем майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Зазначені учасники кримінального провадження мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Таким чином, ухвала про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником або володільцем майна, які були присутні при розгляді питання про арешт майна, або із клопотанням про скасування арешту майна мають право звернутися ці ж учасники кримінального провадження, якщо вони не були присутні при розгляді питання про арешт майна».

Судом встановлено, що 7/50 частин нежитлової будівлі, розташованої за адресою: Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Леніна, буд. 34, на праві приватної власності належить ПАТ «Укртелеком», що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серії АА № 808510 від 17 серпня 2004 року, свідоцтвом про державну реєстрацію прав серії СТТ № 590402, а також даними з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В судове засідання при розгляді питання про арешт майна 17 серпня 2017 року представник ПАТ «Укртелеком» судом не викликався і не був присутнім при розгляді питання про арешт майна.

Таким чином, на підставі ч. 1 ст. 174 КПК України власник та володілець майна має право на заявлення клопотання про скасування арешту майна.

ПАТ «Укртелеком» як власник майна звернувся з клопотанням до суду про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 серпня 2017 року у справі №201/11914/17 з тієї підстави, що досудове розслідування відповідного кримінального провадження триває значний час, доказів того, що сам заявник є учасником відповідного кримінального провадження, або того, що до нього пред`явлено цивільний позов, суду надано не було.

Крім того, прокуратура Дніпропетровської області, за чиїм погодженням до суду направлялось клопотання слідчих про арешт майна, внаслідок розгляду якого була накладена заборона, яку заявник просить скасувати, не заперечує проти скасування заборони з належного ПАТ «Укртелеком» майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно до п. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014р. при накладенні арешту на майно слід перевіряти наявність - належних підстав для арешту майна; - доказів, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; - встановлення розміру шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірність обмеження права власності; - відповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК; - чи накладається арешт на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

З ухвали суду від 17 серпня 2017 року вбачається, що арешт майна був накладений в межах кримінального провадження № 0000543.

Таким чином, враховуючи відсутність доказів того, що у кримінальному провадженні посадові особи заявника є підозрюваними або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, а також відсутність доказів того, що майно, на яке накладений арешт, визнано речовим доказом у відповідному кримінальному провадженні, суд приходить до висновку про відсутність підстав збереження заборони на проведення реєстраційних дій щодо майна майна заявника на цей час, у зв`язку із чим заява про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

За ч.1 ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 1 додаткового (першого) протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична, або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом, або загальними принципами міжнародного права. У даній справі суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для збереження арешту майна заявника, що тягне за собою необхідність скасування арешту.

Отже, з урахуванням вищезазначеного, а також приймаючи до уваги відсутність підстав для подальшого арешту майна заявника, суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки подальше збереження арешту майна заявника може спричинити неправомірне втручання держави в мирне володіння майном заявника, що буде порушенням ст. 1 першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що є неприпустимим.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 170 - 174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Скасувати заборону на вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо належного ПАТ «Укртелеком» 7/50 частин нежитлової будівлі (будівлі гуртожитку), розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , накладену ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 серпня 2017 року у справі № 201/11914/17 (провадження №1кс/201/7485/2017).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: слідчий суддя ОСОБА_1