Справа № 309/2771/18
Провадження № 1-кп/309/475/18
У Х В А Л А

про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду

24 вересня 2018 року

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000900 від 26.07.2018 р. за підозрою ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

24 вересня 2018 р. до Хустського районного суду Закарпатської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000900 від 26.07.2018 р. за підозрою ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 Кримінального кодексу України

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, складеного у відповідності з вимогами чинного процесуального законодавства, та вирішити питання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою вмотивовано тим, що ОСОБА_4 будучи раніше судимим за вироком Хустського районного суду від 25.04.2018 р. за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України до 4 років позбавлення волі та на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на два роки, на шлях виправлення та перевиховання не став, а знову скоїв умисний злочин.

Так, 27.07.2018 р. ОСОБА_4 було оголошено про підозру за ч.3 ст.185 КК України, у зв`язку з вчиненою ним 26.07.2018 р. крадіжкою, поєднаною з проникненням у житло, вчиненою повторно.

Ухвалою слідчого судді від 26.08.2018 р. відносно ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24 вересня 2018 р.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п.п.1,5 ст. 177 КПК України , а саме встановлено, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинені ним кримінальні правопорушення та може вчинити інше кримінальне правопорушення. ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, по місцю проживання характеризується негативно , немає соціально сталих зв`язків, натомість підтримує відносини з соціально негативними елементами суспільства, що свідчить про його стійкий кримінальний характер.

Крім того , , в підтвердження ризику передбаченого п.5 ч.1 ст . 177 КПК України встановлено , що ОСОБА_4 після засудження вироком від 25.04.2018 р. за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.185 КК України до 4 років позбавлення волі та на підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на два роки , під час іспитового строку вчинив чотири кримінальні правопорушення в період з 31 березня 2018 р. по 13 липня 2018 р. , які на даний час перебувають в провадженні Хустського районного суду .

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечив проти продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою, просить суд обрати відносно ОСОБА_4 запобіжних захід у вигляді застави у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів . Заперечень щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не висловили.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_7 заперечень щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта не висловила, клопотань не заявила.

Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді - прокурор, підозрюваний , потерпіла.

Стосовно запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 .

Відповідно до аб. 5 п.2.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №14 від 19.12.2014 року зазначено, що у судовій практиці при вирішенні спірного питання про межі продовження строку тримання під вартою під час підготовчого провадження необхідно врахувати, що за наявності клопотання сторони обвинувачення суд під час підготовчого судового засідання вправі продовжити строк тримання під вартою в межах, визначених ч.1 ст.197 КПК України.

Кримінальним процесуальним кодексом України вибір запобіжних заходів, що обираються у кримінальному провадженні, довірено двом різним судовим інстанціям: слідчому судді під час досудового розслідування та судді, який розглядає справу, під час судового розгляду. Тому розподіл компетенцій між вищезазначеними особами чітко позначений моментом, коли розслідування закінчено, обвинувальний акт затверджено і кримінальну справу передано на розгляд суду.

Як вбачається з Реєстру матеріалів досудового розслідування, доданого до обвинувального акту, обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк тримання під вартою обвинуваченому закінчується 24.09.2018 року.

Досудове розслідування в даному кримінальному провадженні закінчено, обвинувальний акт складено 21 вересня 2018 р. та затверджено 21.09.2018 року, а до суду його передано 24.09.2018 року. В цей же день обвинувальний акт щодо обвинуваченого суд прийняв до своєї юрисдикції, відповідно до суду перейшли повноваження щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу.

Згідно ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

З аналізу даної статті випливає, що у випадку, якщо судом не змінювався чи не скасовувався раніше обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід, у такому випадку продовжує діяти запобіжний захід, обраний раніше.

Відповідно до ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Таким чином, Кримінальний процесуальний кодекс України чітко та точно не врегульовує питання щодо тримання особи під вартою у період після закінчення досудового розслідування та до початку судового розгляду. Фактично частиною 3 статті 331 КПК передбачено, що суд першої інстанції має двомісячний строк для вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою, навіть якщо вже закінчився строк дії попередньої ухвали про тримання під вартою, постановленої слідчим суддею. Такий висновок зроблений Європейським судом з прав людини у справі Чанєв проти України.

Європейський суд з прав людини у справі Чанєв проти України (п.31) також дійшов висновку, що чинне законодавство дозволяє продовження тримання підозрюваного під вартою без судового рішення протягом періоду тривалістю до двох місяців, однак констатує, що в такому випадку має місце порушення п.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини у рішення «Харченко проти України» дійшов висновку, що тримання особи під вартою після закінчення слідства та до початку судового розгляду не може мати місце без судового рішення.

Приймаючи рішення щодо продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, тяжкість покарання зокрема у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, що загрожує в разі визнання обвинуваченого винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

Застосований до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними у кримінальному процесуальному законі конкретними підставами і метою запобіжного заходу, а також запобігання спробам переховуватися від суду.

Відтак, виключно у сукупності з усіма наведеними вище обставинами, для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та для запобігання спробам останнього переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, за відсутності доказів щодо неможливості тримання обвинуваченого під вартою, в тому числі за станом здоров`я, із врахуванням вимог щодо наявності наведених вище ризиків в їх сукупності, передбачених ст. 177 КПК України, а також того, що судовий розгляд не може бути закінченим до спливу строку дії попередньої ухвали суду про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого суд робить висновок про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_4 , строк тримання під вартою по 16 листопада 2018 року включно. До того ж такий строк перебування обвинуваченого під вартою не можна визнати таким, що є свавільним або таким, що порушує принцип справедливої співрозмірності. Продовжуючи тримання під вартою обвинуваченому, суд застосовує таке обмеження його права на свободу, виходячи з потреб цього судового розгляду, як суворий виняток із загального правила презумпції на користь свободи та гарантій недопущення свавільного затримання і тримання під вартою, які з огляду на практику Європейського суду з прав людини (зокрема рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України») для суду залишається домінантним керівним принципом і в цьому випадку, враховуючи мету застосування запобіжного заходу - допровадження обвинуваченого до компетентного судового органу, як того вимагають справжні інтереси суспільства щодо повного, неупередженого та як можливо швидкого у продовж розумного строку проведення цього судового розгляду.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підсудним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави.

Відповідно ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі, п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , а саме у розмірі 88100 грн., що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , встановленої станом на 01 січня поточного року 1762 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 314-316,331,369 КПК України суд, -

У Х В А Л И В:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 Кримінального кодексу України в Хустському районному суді в залі суду на « 4 » жовтня 2018 року на «14» год.00 хв..

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілу ОСОБА_7

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України , уродженцю та мешканцю АДРЕСА_1 строком на 60 діб - по 16 листопада 2018 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 88100 грн (вісімдесят вісім тисяч сто гривень) грн., що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , встановленої станом на 01 січня поточного року 1762 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Хустського районного суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Хустського районного суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Ужгородського слідчого ізолятора Державного департаменту України з питань виконання покарань.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Ужгородського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово Хустський районний суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинувченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду підпис: ОСОБА_1

З оригіналом вірно:

Суддя Хустського

районного суду ОСОБА_1