Справа № 755/3318/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" квітня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянувши у порядку ст. 225 КПК України клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про проведення під час досудового розслідування допиту свідка у рамках кримінального провадження унесеного до ЄРДР 04.01.2018 за № 0000002 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 КК України,
в с т а н о в и в :
До слідчого судді цього місцевого суду надійшло зазначене клопотання слідчого, яке погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про проведення під час досудового розслідування у рамках вказаного кримінального провадження допиту свідка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у порядку ст. 225 КПК України, з огляду на те, що, на думку заявника, у майбутньому на цю особу може чинитися тиск з метою зміни нею раніше наданих показань.
Слідчий суддя проаналізувавши доводи клопотання заявника, шляхом їх розгляду, на дотримання ним вимог ст. 225 КПК України, приходить до наступного.
Питання допиту свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовоу засіданні регламентовано Главою 20 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб Частина перша статті 225 із змінами, внесеними згідно із Законом № 314-VII від 23.05.2013.
При цьому, у відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Тобто, заявник при подачі певного клопотання зобов`язаний довести обставини, на які він посилається, адже, Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом»(рішення ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року), а згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Як убачається з клопотання сторона обвинувачення обґрунтовує необхідність допиту тим, що особа може змінити свої покази, через тиск, однак зі звернення не можливо установити факт того, які докази вказують на те, що такий тиск є взагалі можливим та з чи є її сторони.
Тобто, у супереч ст. 225 КПК України, клопотання не містить обґрунтованих підстав для допиту такої особи з підстав указаних у ньому.
З викладених у клопотанні доводів та долучених матеріалів не встановлено, на цей час, об`єктивних даних, які б вказували, що є наявним існування небезпеки для життя і здоров`я особи, тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.
Крім того, за умови, що у майбутньому, при судовому розгляді даного кримінального провадження, відповідно до норм ст. 352 КПК України, при наявності певних обставин, які загрожуватимуть особі, суд вправі постановити вмотивовану ухвалу про проведення допиту з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонами кримінального провадження можливість ставити питання та слухати відповіді на них.
Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги той факт, що заявником у заявленому клопотанні не наведено виняткових обставин, які б свідчили про те, що в майбутньому буде унеможливлено допит в суді особи або ж відсутність такого допиту на стадії досудового розслідування з може об`єктивно вплинути на повноту чи достовірність показань останнього, на даному етапі, не вбачаю підстав для задоволення цього клопотання, оскільки викладені у ньому відомості є сумнівними, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року, (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України).
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 225, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про проведення під час досудового розслідування допиту свідка у рамках кримінального провадження унесеного до ЄРДР 04.01.2018 за № 0000002 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 КК України, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.
Слідчий суддя: ОСОБА_1