Справа № 676/1058/18
Номер провадження 1-кс/676/565/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 квітня 2018 року м. Кам`янець-Подільський

Слідчий суддя Кам`янець-Подiльського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Кам`янець-Подільському клопотання захисника ОСОБА_3 по матеріалах досудового розслідування, внесеного 14 лютого 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000246 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України про призначення додаткової судово-медичної експертизи,

в с т а н о в и в:

Захисник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про проведення додаткової судово-медичної експертизи підозрюваного ОСОБА_6 В обґрунтування клопотання зазначається, що 14 лютого 2018 близько 03 години 50 хвилин в м. Кам`янці-Подільському ОСОБА_6 , знаходячись на пішохідній тротуарній доріжці, що по АДРЕСА_1 , під час словесного конфлікту, що виник між ним та потерпілим ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, умисно наніс мисливським ножем, який знаходився при ньому, два удари в область тазостегнового суглобу потерпілому, чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення правого стегна з пошкодженням стегнових артерій та вени, м`язів задньо-медіальної групи, колото-різане поранення калитки з пересіченням сім`яного канатика, та різаного поранення лівого передпліччя, які мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень, які небезпечні для життя в момент спричинення. 14 лютого 2018 року на підставі постанови слідчого СВ Кам`янець-Подільського ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 від 14.02.2018 р. про призначення судово-медичної експертизи, судово-медичним експертом Кам`янець-Подільського міжрайонного відділення обласного бюро судово-медичної експертизи, на тілі ОСОБА_6 виявлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, крововиливу під кон`юнктиву лівого ока, забою лівого ока, рубця від раніше бувшої рани, садна в лівій підочній ділянці на межі з лівою виличною ділянкою. В ході досудового слідства проведено слідчий експеримент, в ході якого ОСОБА_6 показав, що не пам`ятає моменту нанесення ним тілесних ушкоджень ножем потерпілому ОСОБА_7 , та пояснив, що був проміжок часу після першої серії ударів по голові потерпілим, якого він не пам`ятає та пам`ятає, як піднімався з колін, при цьому коліна були мокрі та мокрий лікоть лівої руки. Після цього побачив, що біля потерпілого з`явилися плями крові. З метою встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , захисник просить призначити додаткову судово-медичну експертизу. Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та додатково пояснив, що встановлення вказаних обставин є суттєвим, оскільки у випадку підтвердження пояснень підозрюваного ОСОБА_6 щодо того, що сам момент нанесення ударів він не пам`ятає внаслідок отриманої травми голови, це стане підставою для призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи на предмет наявності стану фізіологічного афекту і, як наслідок, може вплинути на кваліфікацію кримінального правопорушення та виклад самих обставин такого. При цьому наполіг на тому, що стороною обвинувачення умисно ігноруються такі пояснення підозрюваного, оскільки слідчий має намір передати справу на розгляд суду. Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав клопотання свого захисника та пояснив, що протягом досудового розслідування вже неодноразово пояснював, що після нанесення потерпілим ОСОБА_7 ударів в голову, відчув різкий біль, а потім не пам`ятає сам момент нанесення ударів. Слідчий в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, вказав, що судово-медичною експертизою вирішено питання характеру та тяжкості тілесних ушкоджень, також вирішено питання щодо психічного стану підозрюваного на момент вчинення кримінального правопорушення, тому вважає, що з урахуванням того, що по справі закінчуються строки досудового розслідування, сторона захисту умисно затягує його та створює умови для уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності за тяжкий злочин. Прокурор заперечив щодо клопотання з підстав, зазначених слідчим. Заслухавши думку сторін, перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає часткововму задоволенню. Так, слідчим суддею встановлено, що згідно із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000246 від 14 лютого 2018 року розпочатого кримінальне провадження за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України. У відповідності до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Нормою частини 1 ст. 243 КПК України передбачено, що експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження. Відповідно до ч. 6 ст. 244 КПК України, слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта. Слідчий суддя самостійно визначає експерта, якого необхідно залучити, або експертну установу, якій необхідно доручити проведення експертизи. В теорії кримінального процесу поняття додаткової експертизи визначається експертиза, яка призначається в тому випадку, коли для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджується під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали, які відповідно не досліджувались під час проведення первинної експертизи. За змістом п. 10 ППВС України № 8 від 30.05.1997 року додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Слідчим суддею в ході розгляду клопотання встановлено, що на даний час досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000246 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, не закінчено. У відповідності до висновку № 150 від 21 березня 2018 року експертом зазначені характер та ступінь тілесних ушкоджень, виявлених у підозрюваного ОСОБА_6 . Разом з тим, як вбачається із вказаного висновку, питання наявності у останнього внаслідок отриманих тілесних ушкоджень больового синдрому і його ступеню важкості, симптоматики струсу головного мозку, можливої втрати свідомості та амнезії внаслідок таких тілесних ушкоджень, експертом не з`ясовувались. Однак, вирішення вказаних питань мають істотне значення для кримінального провадження з огляду на те, що у випадку підтвердження існування таких обставин, це може вплинути не лише на виклад фактичних обставин об`єктивної сторони кримінального правопорушення, а також і на саму кваліфікацію кримінального правопорушення. З огляду на вимоги п. 2 ст. 9 КПК України, зокрема обов`язок сторони обвинувачення встановити усі обставини справи, також враховуючи те, що до повноважень слідчого судді у відповідності до вимог ч. 5 ст. 244 КПК України не входить можливість додаткового допиту експерта і, відповідно, таким чином усунення неповноти висновку, слідчий суддя вважає, що зазначені в клопотанні обставини мають суттєве значення для кримінального провадження, і для їх з`ясування необхідні спеціальні знання, тому приходить до висновку про необхідність призначення по кримінальному провадженню додаткової судово-медичної експертизи, у зв`язку з чим клопотання слідчого підлягає задоволенню. Слідчий суддя критично оцінює доводи слідчого про те, що усі вказані стороною захисту у клопотанні питання були предметом дослідження експерта, а також те, що стан афекту чи сильного душевного хвилювання, про який може постати питання за наслідками проведення додаткової судово-медичної експертизи, вже з`ясовувались під час проведення судово-психіатричної експертизи, оскільки, як було встановлено з досліджених в судовому засіданні висновків, питання наявності стану больового синдрому і амнезії судово-медичним експертом не з`ясовувалось, також і не з`ясовувалось питання наявності чи відсутності стану афекту чи сильного душевного хвилювання судово-психіатричним експертом. Слідчий суддя критично оцінює доводи сторони обвинувачення щодо намагання стороною захисту таким чином уникнення відповідальності підозрюваного за вчинення тяжкого злочину, оскільки в силу вимог принципу змагальності та диспозитивності, сторони кримінального провадження самостійно обстоюють свої правові позиції, є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом, а також мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, доказів, клопотань, скарг. Клопотання підлягає задоволенню частково щодо запитань, поставлених захисником, зокрема, слідчий суддя вважає, що стороною захисту не обґрунтованою та не доведено необхідність надання відповіді на запитання щодо збереження підозрюваним можливості бігти після заподіяння йому тілесних ушкоджень. Керуючись статтями 242, 309, 372, 509 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_3 задовольнити частково. Доручити експертам Кам`янець-Подільського МРВ Хмельницького обласного бюро судово-медичної експертизи провести додаткову судову-медичну експертизу підозрюваного ОСОБА_6 . На вирішення експертам поставити наступні запитання: Чи супроводжувалося утворення виявлених у підозрюваного ОСОБА_6 тілесних ушкоджень у вигляді закритої ЧМТ, струсу головного мозку та забою лівого ока (згідно даних висновку експерта № 150 від 21.03.2018 р.) при наявності розсіченої рани брови лівого ока (зафіксовано на фотознімку) больовим синдромом? Якому ступеню важкості міг відповідати такий больовий синдром? Якому ступеню важкості відповідає отриманий ОСОБА_6 струс головного мозку та яка симптоматика характерна для струсу головного мозку такого ступеня? Чи супроводжувалося заподіяння виявлених у ОСОБА_6 тілесних ушкоджень порушенням чи втратою свідомості, амнезією? Якщо так, на який проміжок часу була можлива втрата чи порушення свідомості, амнезія? Якими симптомами характеризується закрита черепно-мозкова травма? Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України. Копію ухвали направити експертам, слідчому для організації виконання. Висновок експерта після проведення експертизи надати стороні захисту. Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1