У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 січня 2018 року слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000935 від 29 вересня 2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 365 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
29 січня 2018 року прокурор третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Києва ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (), відкритий у ПАТ "Банк Інвестицій та заощаджень" (МФО 380281).

З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що третім слідчим відділом управлінням з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000935, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом перевищення влади або службових повноважень працівником правоохоронного органу, що спричинило тяжкі наслідки та за фактом ухилення від сплати податків ТОВ «Аккаунт» (), ТОВ "Октавія Трейд" код 39817477 директор ОСОБА_5 , ТОВ "Резерв Трейд" код 39690684, ТОВ "Магістральне будівництво" код 33342995 засновник ОСОБА_6 та інші сгд, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст. 365, ч. 3 ст. 212 КК України.

В ході здійснення досудового розслідування даного кримінального провадження встановлено, що учасниками протиправного фінансового механізму організовано діяльність низки підконтрольних підприємств, а саме: ТОВ «Фінансова компанія «Довіра» (), ТОВ «ДП «Вектор» (), ТОВ «ВО «Тако» (), ТОВ «Фінансова компанія «Синтез» (), ТОВ «Синтез Фінанс» (), ТОВ «Смарт Інвест Плюс» (), ТОВ "Торгівельно-інвестиційна компанія «Укрвтор» (), ТОВ «Адвансед Трейдінг Солюшнс» (), ТОВ «Мілтон Люкс» (), ТОВ «Iнтер Газ Трейдінг» (), ТОВ «Меркуріал торг» (), ТОВ «Леогеймінг» (), ТОВ «Вторпродукт Груп» (), ТОВ «Ібей» (), ТОВ «Інкомікс Груп» (), ТОВ «Темида» (), ТОВ «Нілас Груп» (), ТОВ «Алфеп» (), ТОВ «Атланіс Трейд» (), ТОВ «Верінг Торг» (), ТОВ «Неаполіс» (), ТОВ «Рарикон» (), ТОВ «Фінансова компанія «Траст Кепітал» (), ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (), що зареєстровані на номінальних засновників, мають таких саме керівників, у тому числі з кола учасників «конвертаційного центру», які реального відношення до їх діяльності не мають.
Вищевказані підприємства за місцем реєстрації не знаходяться, наймані працівники відсутні, звітність до органів ДФС України не подають.

В ході виконання доручення, ряду посадових осіб вказаних підприємств було направлено повістки про виклик для допитів, але останні на слідчі дії не з`явились.

Згідно матеріалів виконання доручення, зокрема аналізом руху коштів, встановлено, що безготівкові грошові кошти отриманні неправомірним шляхом, які надходять на розрахункові рахунки ТОВ «Фінансова компанія «Синтез» () та ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (). ТОВ «Фінансова компанія «Синтез» перераховувало на рахунок № НОМЕР_3 відкритий ПАТ «Банк «Юнісон», з призначенням платежу «Переказ коштів згідно договору на послуги з інкасації» близько 1 млрд.грн., які були зняті готівкою.

На даний час ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» () перераховує грошові кошти на рахунок № НОМЕР_4 відкритий ПАТ «Банк «Юнісон», з призначенням платежу «Переказ коштів згідно договору на послуги з інкасації».

Також, згідно аналізу документів отриманих в банківських установах відповідно тимчасових доступів встановлено, що ряд вищевказаних підприємств з ознаками фіктивності, здійснювали доступ до системи «клієнт-банк» з однієї ІР-адреси.

Встановлено, що керівником ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» () являється ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , засновниками являються юридичні особи ТОВ «Марако ЛТД» (), ТОВ «АГРОПРОМІНЬ ЛТД» (), ТОВ «Інвестиційно-виробничий комплекс «РЕЦИКЛІНГ» (), ТОВ «ІЛЬЇН КОНСАЛТ» (), ТОВ «ВЕРІН ТОРГ» (), ТОВ «ФИЗЕР» (), ТОВ «МАЙНСПЕЦГРУП» (), ТОВ «КЛТ ПЛЮС» (), ТОВ «ЛАЙТ ЛІМІТЕД ГРУП» (), ТОВ «УКРСПЕЦЛІМІТЕД» (), ТОВ «ЛОТОР КОМПАНІ» ().

Допитано в якості свідка директора та засновника ТОВ"МАРАКО ЛТД" () ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка надала покази , що зареєструвала ТОВ"МАРАКО ЛТД" на прохання третіх осіб за грошову винагороду, фінансово-господарську діяльність на підприємстві не здійснювала та внески у розмірі 150000000 грн, до статутного фонду ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» не здійснювала. Громадянка ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 ,їй не відома, на посаду ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» дану громадянку вона не назначала, та відповідних доручень на це не надавала.

Згідно матеріалів виконання доручення встановлено, що у ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» () відкриті розрахункові рахунки в ПАТ "Банк Інвестицій та заощаджень" (МФО 380281), а саме:

-ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (), № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 .

У слідства є достатні підстави вважати, що рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (), відкриті у ПАТ "Банк Інвестицій та заощаджень" (МФО 380281), використовуються для проведення фінансово-господарських операцій, спрямованих на отримання неправомірної вигоди, а грошові кошти з даного рахунку переводяться в готівку та повертаються підприємствам реального сектору економіки, за мінусом відсотків за послуги «конвертаційного центру».

Таким чином, грошові кошти, які розміщені на вказаному рахунку, є предметом та доказом розслідуваних злочинів, передбачених ч. 3 ст. 365, ч. 3 ст. 212 КК України, тобто здобуті злочинним шляхом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Незастосування арешту може призвести до невідворотних наслідків, які в подальшому стануть перешкодою для об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор зазначив, що грошові кошти є предметом кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч.. 3 ст. 365 КК України. Метою арешту грошових коштів розміщених на вищезазначених рахунках є збереження речових доказів, що відповідає ст. 98, п.1 ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так постановою прокурора третього відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_4 від 26 січня 2018 року грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (), відкритий у ПАТ "Банк Інвестицій та заощаджень" (МФО 380281) визнані речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000935.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та є пропорційним, тобто відповідає тяжкості правопорушення і не становить особистий і надмірний тягар для володільця майна.

Так, на думку слідчого судді, прокурором доведено правову підставу для арешту майна, надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, дослідивши надані до клопотання матеріали, враховуючи, відповідно до вимог ст. 173 КПК України, наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 365 КК України, арешт зазначеного майна у вигляді грошових коштів, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (), відкритий у ПАТ "Банк Інвестицій та заощаджень" (МФО 380281), шляхом заборони розпорядження, є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та заснованим на законі. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України,
У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт шляхом заборони розпорядження на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ТОВ «Фінансова Компанія «Річмонд» (), відкритий у ПАТ "Банк Інвестицій та заощаджень" (МФО 380281) в частині видатку коштів по вказаним рахункам, з можливістю їх зарахування.

Зупинити видаткові операції по зазначеному рахунку за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.
Зобов`язати службових осіб вказаного банку зробити відмітку на ухвалі суду з даними про залишок грошових коштів на арештованому рахунку із зазначенням часу, дати та суми залишку грошових коштів на рахунку, та негайно надати відомості особі яка оголошує ухвалу про залишок грошових коштів на рахунку.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя ОСОБА_1