Справа № 703/2692/17
УХВАЛА
15 грудня 2017 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в залі суду в м. Сміла клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сміла Черкаської області, зареєстрований та проживаючий в АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, одружений, на утриманні дітей не має, працюючий такелажником в ПАТ «Українська залізниця регіональна філія Одеська залізниця (виробничий підрозділ Шевченківської дирекції залізничних перевезень ВП-5)» освіта середня-технічна, раніше не судимий
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, визначеного ч. 3 ст. 152 КК України, -
встановив:
З метою запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженні, здійснювати вплив на неповнолітніх свідків, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином у якому ОСОБА_4 підозрюється прокурор Смілянської місцевої прокуратури звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту останньому.
В судовому засідання прокурор підтримала клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 та зазначила, що 18 вересня 2017 року підозрюваному було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, але не більше ніж на строк досудового розслідування. 28 жовтня 2017 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено до трьох місяців, тобто до 28 листопада 2017 року. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту обраний підозрюваному ОСОБА_4 закінчився 28 листопада 2017 року. 27 листопада 2017 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до чотирьох місяців, тобто до 28 грудня 2017 року. У вищевказаному кримінальному провадженні виконано слідчі дії спрямовані на отримання та перевірку отриманих доказів у ньому, але для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення необхідно завершити молекулярно-генетичну експертизу, а тому з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, необхідності виконати інші слідчо-процесуальні дії просила клопотання задовольнити.
Підозрюваний заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що кримінальне правопорушення, в якому його звинувачують він не скоював, в стані алкогольного сп`яніння не перебував, а дівчині лише хотів допомогти. Крім того просив відмовити в обранні такого з огляду на те, що він працює, і інколи його можуть викликати на роботу в нічні зміни.
Захисник заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту його підзахисному посилаючись на те, ризики на які вказує прокурор, а саме ухилення від явки до слідчого та суду є необґрунтованими та не доведеними. Крім того, зауважив, що його підзахисний працює, інколи його викликають на роботу в нічний час, а тому перебування під домашнім арештом саме з 20 години вечора до 07 години ранку є недоцільним. Також зазначив, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 подано неналежною особою, так як з таким клопотанням має право звертатися прокурор, а не слідчий, в зв`язку з чим у задоволенні клопотання слідчого слід відмовити.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи прокурора та захисника підозрюваного, пояснення підозрюваного, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.
У відповідності до витягу з ЄРДР кримінальне провадження відкрите за фабулою, зазначеною прокурором у клопотанні.
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.
Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Відповідно до п.п. 1,2,3 ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу та на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
28 серпня 2017 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України.
Надані слідчим копії протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується ОСОБА_9 від 25 серпня 2017 року, протоколу допиту потерпілої ОСОБА_8 від 26 серпня 2017 року, протоколу допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_10 від 26 серпня 2017 року, протоколу допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_11 від 26 серпня 2017 року, протоколу допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_12 від 26 серпня 2017 року, протоколу допиту малолітнього (неповнолітнього) свідка ОСОБА_13 від 26 серпня 2017 року, протоколу допиту експерта ОСОБА_14 від 31 серпня 2017 року, висновок експерта №02-01/1532 від 26 серпня 2017 року свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 наведеного кримінального правопорушення.
Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Оцінюючи в сукупності надані докази, слідчий суддя вважає за доцільне обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 28 грудня 2017 року, оскільки враховує, що підозрюваний має постійне місце проживання, міцність його соціальних зв`язків, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, можливості уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, переховування від органів досудового розслідування та суду та незаконного впливу на неповнолітніх свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Згідно ч.6 ст. 181 КПК України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Як встановлено в ході судового розгляду, слідчий Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області звернулася до слідчого судді саме з клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а не з клопотанням про продовження такого.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 при зверненні до слідчого судді з вищевказаним клопотанням діяла в межах наданих їй повноважень, передбачених ч.4 ст.176 КПК України.
На підставі вищевикладеного, слідчий суддя не приймає до уваги доводи захисника підозрюваного про те, що клопотання подано не належною особою.
Посилання ОСОБА_4 та його захисника на те, що підозрюваний працює такелажником в ПАТ «Українська залізниця регіональна філія Одеська залізниця та його робота пов`язана з виходом в нічні зміни, що є підставою для незастосування домашнього арешту в період з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин у відношенні нього, не підтверджено під час судового розгляду будь-якими належними доказами, відтак не спростовують висновки прокурора щодо обґрунтованості у застосуванні саме такого запобіжного заходу. Відтак клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ґрунтується на вимогах закону та підлягає до задоволення.
Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 194, 372 КПК України, -
ухвалив:
Клопотання слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сміла Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком до 28 грудня 2017 року.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:
1) не залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 в період часу з 20 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин кожного дня;
2) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
3) не залишати межі м. Сміла Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
4) утримуватися на час досудового розслідування від спілкування з потерпілою, свідками у кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи Апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1