Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/3085/17
Провадження № 1-кс/723/3797/17
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 листопада 2017 року

Слідчий суддя Сторожинецького районного суду
Чернівецької області ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
слідчий ОСОБА_3

розглянувши клопотання слідчого СВ Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 про арешт майна.

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Сторожинецького районного суду з клопотанням, погодженим прокурором Сторожинецької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, посилаючись на те, що13.11.2017 року нарядом ГРПП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області в м. Сторожинець по вул. Польовій був зупинений автомобіль «Ман» д/н/з НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , який перевозив лісо деревину породи бук в кількості 33 колоди з документами сумнівного походження. Окрім того, 13.11.2017 року нарядом ГРПП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області в м. Сторожинець по вул. Польовій був зупинений автомобіль «Ман» д/н/з НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , який перевозив лісо деревину породи бук в кількості 33 колоди без відповідних документів щодо походження лісо деревини.

Постановою слідчого від 20.1.2017 року 33 колоди лісо деревини породи бук різною довжиною по 6 метрів в кількості 5 шт., 5 метрових в кількості 1 шт., 3 метрових в кількості 27 шт, та автомобіль МАН д/н/з НОМЕР_1 з спеціалізованим напівпричепом марки Фургон д/н/з НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001161 від 14.11.2017 року за ознаками ст. 358 ч.4 КК України, які в розумінні ст.98 КПК України можуть бути використані як доказ факту та обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження.

Посилаючись на те, що лісо деревина та транспортний засіб МАН державний номерний знак НОМЕР_3 з спеціалізованим напівпричепом марки фургон д/н/з НОМЕР_2 , є, на підставі постанови слідчого речовими доказами, оскільки вилучена лісо деревина являється об`єктом кримінально правових дій, з метою збереження речових доказів та спеціальній конфіскації необхідно накласти арешт на лісо деревину та транспортний засіб.

В суді слідчий підтримала клопотання, посилаючись на обставин викладені у клопотанні.

Розглянувши клопотання і дослідивши додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку. Відповідно до вимог КПК арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Разом з тим, статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди).
Враховуючи зазначену мету арешту майна, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації, то вартість арештованого майна має узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження у кожному випадку розгляду відповідних клопотань, в тому числі арешту майна, слідчий суддя зобов`язаний: перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, зясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів; зважати, що незалежно від визначеного процесуальним законом суб`єкта ініціювання застосування заходів забезпечення обов`язок довести наявність трьох необхідних складових для їх застосування (ст. 132 ч.3 КПК України) покладається на слідчого та /або прокурора.
Згідно вимог ст. 171 ч.2 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, враховує: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
З огляду на наведене слідчий суддя вважає клопотання про накладення арешту на майно є передчасним, оскільки на момент розгляду даного клопотання, особі, про майно якої йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру. Повідомлення, яке є у матеріалах клопотання, з датою внесення 22 листопада 2017 року за правовою кваліфікацією ст. 246 ч.1 КК України надане слідчому судді, без зазначення номера кримінального правопорушення.
Крім того, слід враховувати, що на майно не може бути накладено арешт з метою його конфіскації, якщо злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа, не передбачає такого виду покарання.
Згідно ст. 173 ч.1 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, у клопотанні та поданих матеріалів відсутнє відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Керуючись ст.ст. 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Сторожинецької місцевої прокуратури Чернівецької області ОСОБА_4 про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Чернівецького області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя