1-кс/754/1952/17
У Х В А Л А
Іменем України
08 серпня 2017 року cлідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
07 серпня 2017р. до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 , по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010430 від 06 серпня 2017р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, про накладення арешту на мобільний телефон «LG», ІМЕІ 356/ НОМЕР_1 , із забороною відчуження, розпорядження та користування.

В судовому засіданні слідчого ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:

1)підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2)перелік і види майна, що належить арештувати;

3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4)розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, перевіривши подане клопотання слідчого про арешт майна та додані до клопотання документи, вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, оскільки слідчим, відповідно до ст. 171 КПК України, не надані документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

Крім того, мобільний телефон «LG», ІМЕІ 356/ НОМЕР_1 не визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 170 КПК України.

За таких обставин клопотання слідчого не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 171, 172, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:
Відмовити слідчому Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 в задоволенні клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0010430 від 06 серпня 2017р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: