Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9066/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 липня 2017 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю:

слідчого ОСОБА_3

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000103, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.01.2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364, ч.1 стю 358 КК України.

Зазначає, що згідно фактичних обставин справи встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_8 шахрайським способом в особливо великих розмірах, заволоділи майном: рядом житлових об`єктів нерухомості в місті Києві.

Крім того, невстановлені особи надали завідувачу П`ятнадцятої Київської нотаріальної контори ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_1 підроблені документи на підставі яких здійснено реєстрацію нерухомого майна земельних ділянок та посвідчено три договори купівлі продажу.

Посилається на те, що 06.07.2017 року на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 07.06.2017 року у нотаріуса ОСОБА_9 за фактичним наданням нею послуг за адресою: АДРЕСА_1 було проведено обшук в ході якого вилучено документи, які не входили до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання та вважаються тимчасово вилученим майном.

Звертає увагу слідчого судді на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що вищевказані документи, які вилучені під час обшуку мають ознаки підробки, а тому виникла необхідність у проведенні ряду судових експертиз з метою підтвердження даного факту. Крім того, дані документи мають значення для досудового розслідування, а також те, що відомості, які містяться у відшуканих документах можуть бути речовими доказами під час судового розгляду, а також могли бути використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення і зберегти на собі його сліди. У зв`язку з чим звертається з даним клопотанням до слідчого судді та просить накласти арешт на вилучені документи.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримує з вищевикладених підстав, обґрунтувавши поясненнями просить його задовольнити в повному обсязі.

З метою забезпечення арешту майна та недопущення розголошення матеріалів кримінального провадження і здійснюваних в його рамках слідчих дій, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання без повідомлення його власника, відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві дійсно перебувають матеріали кримінального провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000103 від 06.01.2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стали матеріали правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень від 06.01.2016 року, від 03.02.2017 року та від 25.12.2016 року.

Як вбачається з наданих слідчим матеріалів, якими він обґрунтовує доводи свого клопотання, досудовим розслідуванням, зокрема встановлено, що ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_8 шахрайським способом в особливо великих розмірах, заволоділи майном: рядом житлових об`єктів нерухомості в місті Києві.

Крім того, встановлено, що невстановлені особи надали завідувачу П`ятнадцятої Київської нотаріальної контори ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_1 підроблені документи на підставі яких здійснено реєстрацію нерухомого майна земельних ділянок та посвідчено три договори купівлі продажу.

06.07.2017 року слідчим Подільського УП ГУНП у м. Києві на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 07.06.2017 року було проведено обшук у нотаріуса ОСОБА_9 за фактичним наданням нею послуг за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено та вилучено ряд документів, зокрема:

1) договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , від 24.11.2015 року, реєстровий №11-371 та супровідні документи;

2) договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 від 24.11.2014 року, реєстровий №11-490 та супровідні документи;

3) договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_4 від 22.10.2015 року, реєстровий №11-371 та супровідні документи;

4) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_5 та супровідні документи;

5) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_6 та супровідні документи;

6) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_6 та супровідні документи;

7) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_7 та супровідні документи.

Слідчим суддею встановлено, що вищезазначені документи не входять до переліку майна, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку від 07.06.2017 року, а тому останні виходячи з приписів частини 7 статі 236 КПК України є тимчасово вилученим майном.

Так статі 167, 168 КПК України визначають, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Стаття друга КПК України визначає, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством України з метою досягнення дієвості кримінального провадження передбачено заходи його забезпечення.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є: 1) виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; 2) накладення грошового стягнення; 3) тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; 4) відсторонення від посади;

5) тимчасовий доступ до речей і документів; 6) тимчасове вилучення майна; 7) арешт майна; 8) затримання особи; 9) запобіжні заходи.

За приписами статті 170 КК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З системного аналізу зазначеної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що арешт, як захід забезпечення кримінального провадження може бути застосований слідчим суддею виключно у випадку коли щодо майна, на яке просять накласти арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням же арешту майна є запобігання можливості його, зокрема зникнення або втрати.

Частина перша статті 173 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Також при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати ряд обставин, визначених ч. 2 ст. 173 КПК України.

Оцінивши в сукупності надані слідчим докази з врахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий звернувся із даним клопотанням у строк визначений ст. 171 КПК України (майно було вилучене 06.07.2017 року, а клопотання про його арешт подано 07.07.2017 року) і ним доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364, ч.1 ст. 358 КК України, існують ризики передбачені абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а саме можливість зникнення або втрати майна та доведено те, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме було використано як знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди, а тому воно підлягає арешту.

Слідчий суддя виходячи з усіх обставин справи приходить до висновку про розумність та співрозмірність обмеження права власності, завданням кримінального провадження, а також не вбачає будь-яких негативних наслідків арешту майна для учасників кримінального провадження або третіх осіб.

З врахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого знайшло своє доведення в судовому засіданні, є таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства України, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 100, 170-173, 175, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене в ході проведення обшуку 06.07.2017 року у завідувача 15-ої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_9 за фактичним місцем наданням нею послуг за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

1) договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , від 24.11.2015 року, реєстровий №11-371 та супровідні документи;

2) договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 від 24.11.2014 року, реєстровий №11-490 та супровідні документи;

3) договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_4 від 22.10.2015 року, реєстровий №11-371 та супровідні документи;

4) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_5 та супровідні документи;

5) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_6 та супровідні документи;

6) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_6 та супровідні документи;

7) реєстраційну справу щодо реєстрації земельної ділянки АДРЕСА_7 та супровідні документи.

Копію ухвали надіслати слідчому та іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1