У Х В А Л А
Іменем України
20 липня 2017 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України,
В С Т А Н О В И В :
в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 18 липня 2017 року надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 грудня 2016 року у справі №757/64316/16-к, на земельні ділянки у вигляді позбавлення права відчужувати та розпоряджатись ними.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 , прийшов до наступного висновку.
Частиною 1 статті 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Так, зі змісту клопотання убачається, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 27 грудня 2016 року накладено арешт на земельні ділянки.

При цьому, в клопотанні порушено питання про скасування зазначеного арешту майна.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Таким чином, враховуючи наведене, клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна підлягає розгляду слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва.

За правилами ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадку, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

З огляду на те, що Кримінальним процесуальним кодексом, зокрема, ст. 174 КПК України, не врегульовано питання щодо підсудності клопотань про скасування арешту майна, а тому, керуючись загальними засадами кримінального провадження та роз`ясненнями п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 для звернення до належного суду, а саме, до Печерського районного суду м. Києва, слідчим суддею якого накладено арешт.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 174, 309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя