Справа № 643/9275/17
Номер провадження 1-кс/643/1680/17
УХВАЛА

19.07.2017 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,

Слідчий Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 18.07.2017 року звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням.
У ході проведення досудового розслідування встановлено, що: 26.05.2017 до ЧЧ Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від о/у Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , про факт виявлення, 26.05.2017, приблизно о 12:00, ОСОБА_6 таємного викрадення, шляхом вільного доступу, мобільного телефону ТМ "SAMSUNG - GALAXY GRAND PRIME SM-G530H", належного ОСОБА_7 , в наслідок чого останньому було завдано матеріальну шкоду на суму - 3500 грн.
14.07.2017 слідчим СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 проведений огляд місця події у приміщенні службового кабінету Московського ВП ГУНП в Харківській області, у ході проведення якого виявлено у ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мобільний телефон ТМ "SAMSUNG - GALAXY GRAND PRIME SM-G530H", imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператора ТОВ «лайфселл» із абонентським номером НОМЕР_3 , який таємно був викрадений у ОСОБА_7 та добровільно виданий органу досудового слідства ОСОБА_8 .
Допитана в якості свідка ОСОБА_8 пояснила, що вказаний мобільний телефон знайшла її бабуся 26.05.2017 - ОСОБА_9 , та віддала матері ОСОБА_8 , але за якими обставинами вона знайшла вказаний мобільний телефон та де саме вона його знайшла, ОСОБА_10 пояснити не може.
Допитана в якості свідка мати ОСОБА_8 ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтвердила показання на які вказувала ОСОБА_8 , та яка також не знає за якими обставинами та де саме ОСОБА_9 був виявлений вказаний мобільний телефон.
Слідчий зазначає,що є підстави вважати, що виявлене та вилучене майно у ОСОБА_8 під час проведення огляду місця події, може бути засобом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберігати на собі його сліди, або набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, тому повернення вказаного предмету, вилученого під час проведення огляду місця події у ОСОБА_8 , може призвести до його знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий також надав заяву, погоджену прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4, про поновлення строку на подачу клопотання про арешт майна, посилаючись на те, що подати клопотання про арешт майна у встановлені законом строки по об`єктивним причинам не надалось можливим.
Дослідивши клопотання,матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що пропущений слідчим строк та подачу клопотання підлягає поновленню, а клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Майно, на яке слідчий просить накласти арешт, було вилучено 14.07.2017 року.
Відповідно до ч.1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно доч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та накладення арешту необхідно з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 117, 170-175, 236 КПК України, слідчий суддя
Поновити пропущений строк подання клопотання.
Клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 14.07.2017 у ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час під час проведення огляду місця події у приміщенні службового кабінету Московського ВП ГУНП в Харківській області, а саме, на мобільний телефон ТМ "SAMSUNG - GALAXY GRAND PRIME SM-G530H, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 з сім-картою мобільного оператора ТОВ «лайфселл» із абонентським номером НОМЕР_3 .
Ухвалапідлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1