Справа № 369/7619/17
Провадження № 1-кс/369/2050/17
УХВАЛА
Іменем України
25.07.2017 року слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника заявника ОСОБА_4 розглянув у судовому засіданні в м. Києві клопотання ТОВ «ХАННЕР ГРУП» про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0000067 від 01.07.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді надійшло клопотання ТОВ «ХАННЕР ГРУП» про скасування арешту майна, яке було обґрунтоване тим, що 22.06.2017 р. слідчим суддею Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_5 постановлено ухвалу про накладення арешту на майно у справі № 369/6675/17.

Ухвалою про накладення арешту на майно задоволено клопотання про арешт майна прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Островської X. І. та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках та заборонено відчужувати кошти з банківських рахунків (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), відкритих в ПАТ «СБЕРБАНК» (код МФО 320627) для ТОР «ХАННЕР ГРУП» (), а саме на рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та її в подальшому зупинено видаткові операції по цьому рахунку.

Зі змісту ухвали вбачається, що Києво-Святошинською місцевою прокуратурою проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000067 від 01.07.2016 р., за знаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК країни.

Клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Островської X. І. обґрунтоване тим, що у досудового слідства є підстави вважати, що безготівкові кошти, які перебувають на банківському рахунку ТОВ «ХАННЕР ГРУП», є майном набутим в результаті вчинення кримінального правопорушення, а тому виникла необхідність в тимчасовому позбавленні особи, у володінні якої перебуває майно, можливості відчужувати, користуватися та розпоряджатися цим майном.

ТОВ «ХАННЕР ГРУП» не було повідомлено про судовий розгляд клопотання сторони обвинувачення та дізналося про накладення арешту на рахунки підприємства від працівників ПАТ «СБЕРБАНК» у зв`язку з неможливістю здійснювати операції з рахунком, таким чином ухвала про накладення арешту на майно була без належного мотивування постановлена за відсутності власника майна.

Відомості щодо юридичної особи ТОВ «ХАННЕР ГРУП», на майно якої накладено арешт, або її посадових осіб не є підозрюваним, обвинуваченим або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Жоден з посадових осіб ТОВ «ХАННЕР ГРУП» не притягнутий до відповідальності, жодному не оголошено про підозру.

А тому передбачені ч. 1. ст. 170 КПК України підстави для арешту майна відсутні.

Однак обставини зазначені в клопотанні про накладення арешту не мають жодного відношення до ТОВ «ХАННЕР ГРУП» та не відповідають дійсності, підприємство легально в рамках закону здійснює свої повноваження. Підприємство викопує свої зобов`язання належним чином, в тому числі і з сплати податків, ТОВ «ХАННЕР ГРУП» є реально діючим підприємством, яке здійснює свою господарську діяльність з 06.02.2017 р., зареєстроване та фактично знаходиться за адресою: 01030, м. Київ, вул. Рейтарська, 6. 17. оф. 2/18. Перебуває на обліку у ДПІ в Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві та у відповідності до вимог чинного законодавства подає податкову звітність та сплачує всі необхідні податки та збори. Засновником та директором підприємства з 06.02.2017 р. є ОСОБА_6 . Статутний капітал підприємства становить 380 000 грн.

ТОВ «ХАННЕР ГРУП» здійснює господарську діяльність відповідно до приписів діючого законодавства України та не є його порушником. Підприємство зареєстровано з метою здійснення господарської діяльності та отримання прибутку. Грошові кошти, що перебувають на розрахункових рахунках ТОВ «ХАННЕР ГРУП» отримані виключно внаслідок здійснення ним законної господарської діяльності. Всі господарські операції контрагентами підтверджені первинними бухгалтерськими документами. Податкові зобов`язання у встановлений законодавством строк задекларовані та сплачені в повному обсязі.

Фактичною підставою арешту майна є сукупність фактичних даних, що вказують на завдання кримінальним правопорушенням матеріальної та /чи моральної шкоди, з`явлення цивільного позову про її відшкодування або можливість з`явлення такого позову та накладення майнових стягнень, конфіскації майна за вироком суду.

ТОВ «ХАННЕР ГРУП»», як власник рахунків, па які накладено арешт, вважає, що існують наступні підстави скасування ухвали про арешт майна. Так, прокурор Києво- Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_7 у клопотанні про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «ХАННЕР ГРУП», не обґрунтував жодної з підстав для накладення арешту: необґрунтованість підозри щодо вчинення кримінального правопорушення; необґрунтованість наявності на майні слідів кримінального правопорушення; необґрунтованість висновку про використання майна як засобу чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення (та наявності на ньому слідів правопорушення); необґрунтованість визначення майна як предмету кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; необґрунтованість визначення майна як набутого в результаті вчинення кримінального правопорушення; необґрунтованість визначення майна як доходу від кримінального правопорушення; необґрунтованість визначення майна як предмету посягання кримінального правопорушення; необґрунтованість висновку про наявність чи розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; неспівмірність вартості арештованого майна розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушення; необґрунтованість висновку про наявність ризику відчуження майна з метою уникнення конфіскації у випадку визнання його вини; неврахування наслідків арешту майна для інших осіб.

Тому, ТОВ «ХАННЕР ГРУП» просило скасувати повністю арешт майна, а саме грошових коштів, що знаходяться на рахунках та скасувати заборону відчувати кошти з банківських рахунків та зупинення видаткових операцій по рахунках, відкритих в ПАТ "СБЕРБАНК" (код МФО 320627) для ТОВ «Ханнер груп» (код ЄДР 41130269), а саме на рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 (українська гривня), накладений ухвалою від 22.06.2017 слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_5 .

В судовому засіданні представник ТОВ «ХАННЕР ГРУП» вимоги клопотання підтримав та просив його задоволити.

Прокурор Києво-Святошинської місцевої прокуратури проти вимог клопотання заперечував та просив відмовити в даному клопотанні.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення стороні по справі, дослідивши матеріали клопотання та оглянувши матеріали кримінального провадження, приходить до висновку що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, Києво-Святошинською місцевою прокуратурою Київської області здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000067 від 01.07.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено осіб, які використовували реквізити підприємств-імпортерів ТОВ «ТД ФОІ» (), ТОВ «Імек Фрут» (), ТОВ «Фруім» (), ТОВ «Тарім» (), ТОВ «Фрудом» (), ТОВ «Велес Фрут» () протягом 2014 2017 років здійснюючи постачання на митну територію України фруктів та овочів за заниженою у 2-3 рази вартістю.

В рамках означеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 22.06.2017 накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку та заборонити відчужувати кошти з банківського рахунку (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), відкритих в ПАТ "СБЕРБАНК" (код МФО 320627) для ТОВ «Ханнер груп» (код ЄДР 41130269), а саме на рахунках: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 (українська гривня), станом на дату, годину та хвилину отримання ухвали суду та в подальшому зупинити видаткові операції по цьому рахунку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Відповідно до ст. ст. 22, 26 КПК України кримінальний процес являється змагальним і диспозитивним, що полягає у вільному подані учасниками процесу до суду доказів на підтвердження своєї позиції та захисту своїх інтересів.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту слід відмовити, оскільки представник власника майна не довів суду, що арешт накладено необґрунтовано, а стороною органу досудового розслідування доведено, що у застосуванні даного заходу забезпечення у кримінальному провадженні не відпала потреба, і прокурор в судовому засіданні навів сукупність підстав чи розумних підозр вважати що майно на яке накладено арешт є доказом вчинення злочину передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 22, 26, 132, 170-173, 175 372, КПК України, -
У Х В А Л И В :
В клопотанні ТОВ «ХАННЕР ГРУП» про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0000067 від 01.07.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України відмовити .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1