Справа № 524/307/17
Провадження 1-кс/524/115/17
УХВАЛА
18.01.2017 року слідчий суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Кременчуцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчука, Полтавської області, українця, громадянина України, освіта середня, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до ст.89 КК України раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000272 від 16.01.2017 року,

В С Т А Н О В И В :
18 січня 2017 року слідчий СВ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, яке погоджено з прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтовував тим, що 16.01.2017 близько 20:50, ОСОБА_4 знаходячись у районі б.7 по провулку Гвардійському у м. Кременчук, з метою незаконного заволодіння чужим майном, погрожуючи предметом, схожим на ніж, вчинив напад на малолітню ОСОБА_6 та заволодів належним їй мобільним телефоном «Lenovo» A 2010.

Після нападу ОСОБА_4 побіг в сторону зупинки громадського транспорту Московська, де був затриманий працівниками патрульної поліції.

Відомості за даним фактом внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 187 Кримінального кодексу України.

16.01.2017 ОСОБА_4 було затримано в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України і поміщено до ІТТ Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області.

17.01.2017 ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 187 Кримінального кодексу України.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав, зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні, не заперечував свою причетність до злочину, який йому інкримінується, та виклав обставини, за яких його вчинив так, як викладено у повідомленні про підозру та у клопотанні про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступне:

Відповідно до п.п. 1, 3, ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на інших підозрюваних, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років.

Як передбачено ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та доданих документах, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується наступними доказами: Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинення злочину; протоколом прийняття заяви про вчинене правопорушення; показаннями потерпілої ОСОБА_6 ; протоколом впізнання особи з потерпілою ОСОБА_6 ; показаннями підозрюваного ОСОБА_4 .

Мотиви, наведені прокурором під час розгляду клопотання, дають підстави вважати, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні. Отже, є підстави для застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, тому, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно враховувати норми міжнародного права та практику Європейського суду з прав людини, а саме те, що «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1 (с) Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997 р., § 57).
Також, слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі Летельє проти Франції звернув увагу на те, що тримання особи під вартою може бути виправдано, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Тобто, застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Аналогічне твердження є й у рішенні Європейського суду з прав людини по справі Джон Мюррей проти Сполученного Королівства, де йдеться мова про те, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або, навіть, для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
Враховуючи обґрунтованість підозри, наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, підвищену суспільну небезпеку злочину, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, дані про його особу, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також не зможе запобігти можливим спробам ОСОБА_4 переховуватися та незаконно впливати на потерпілу та свідків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Кременчуцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000272 від 16.01.2017 року - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк запобіжного заходу рахувати з моменту фактичного затримання підозрюваного ОСОБА_4 16 січня 2017 року.

Строк дії ухвали, відповідно до ч.1, 2 ст. 197 КПК України визначити строком на шістдесят днів, тобто до 16 березня 2017 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Полтавської області.

Слідчий суддя: