Справа № 202/4712/17
Провадження № 1-кс/202/1407/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2017 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУ НП України

в Дніпропетровській області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Індустріального ВП Дніпропетровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровська, українець, громадянин України, має середньо - технічну освіту, офіційно не працевлаштований, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 15, ч.3 ст.185КК України,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за ознаками ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, а самекрадіжка, поєднана з проникненням ужитло, інше приміщення чи сховище або що завдала значної шкоди потерпілому.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 будучи особою, яка раніше скоювала кримінальні правопорушення, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, та знову вчинив умисний корисливий злочин.

12 липня 2017 року приблизно о 3:00 год. ОСОБА_5 прибув до будинку № 29-а по пр. Петра Калнишевського в м. Дніпро, де побачив колодязь із лініями кабельного зв`язку, а саме телефонного кабелю, що належить ПрАТ «Фарлеп-Інвест», де в цей час у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаний з проникненням у інше сховище.

Того ж дня, тобто 12 липня 2017 року в період часу з 03:00 год. до 03 год. 58 хв. ОСОБА_5 продовжуючи перебувати у вищевказаному місці, тобто біля будинку № 29-а по пр. Петра Калнишевського в м. Дніпро, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням в інше сховище, а саме кабелю, діючи умисно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, відкрив наявними у нього інструментами металеву кришку люка, і таким чином проник у колодязь із лінями кабельного зв`язку, спустився у зазначений колодязь до підземної кабельної каналізації, та за допомогою знаряддя вчинення кримінального правопорушення заздалегідь заготованого сокири та молотку, який останній заздалегідь взяв із собою, зрізав кабелі зв`язку типу ТПП 100*2*04 загальною довжиною 10 метрів, кабель типу ТПП 200*2*04 довжиною 1 метр та кабель типу ТПП 50*2*04 загальною довжиною 4 метри, що належать ПрАТ «Фарлеп-Інвест», в особі представника потерпілого ОСОБА_8 .
Після чого, ОСОБА_5 , знаходячись у вказаному місці та в зазначений час, діючи умисно, переслідуючи корисливі мотиви, усвідомлюючи таємний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи спричинення матеріальної шкоди та бажаючи її настання, склав зазначені вище фрагменти вирізаних ним телефонних кабелів вартість яких, відповідно до довідки ПрАТ «Фарлеп-Інвест» складає 1315,51 грн., біля зазначеного колодязя, однак довести злочин до кінця та розпорядитись викраденим майном ОСОБА_5 не зміг з причин, що не залежали від його волі, оскільки останній був затриманий на місці вчинення злочину працівниками ПрАТ «Фарлеп-Інвест».
12.07.2017 року за даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001410, з правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185КК України.

12 липня 2017 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру.

14 липня 2017 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, було подано клопотання слідчого Індустріального ВП Дніпропетровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_7 про застосування відносно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судовому засіданні прокурор та слідчий просили задовольнити клопотання та обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у скоєнні злочину не визнав, заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні просив обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, матеріалами кримінального провадження №0001410, заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного, захисника слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки у клопотанні та у судовому засіданні слідчим та прокурором не наведені обґрунтовані ризики, які наявні на час розгляду даного клопотання та не вмотивовано, на підставі яких наявних у справі фактичних даних можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного.

Згідно ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, які можуть свідчити, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять, надані сторонами кримінального провадження, докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду, як джерела права.

Відповідно до ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до ч. 3 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини кожному, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями п. 1 цієї статті, має бути забезпечено розгляд справи судом у продовж розумного строку або звільнений під час провадження. Таке звільнення може бути обґрунтоване гарантіями з`явитися на судове засідання.
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мамедов проти Росії» від 01 червня 2006 року, зазначено, що «суди, перевіряючи законність та обґрунтованість запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, незмінно посилались на тяжкість обвинувачень як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявник переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини. Однак Суд неодноразово відзначив, що, хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховуватися від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з виняткового абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».
Згідно правової позиції викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі "Харченко проти України" (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Згідно п. 4 ст. 176 КПК України менш тяжким запобіжним заходом є домашній арешт, який, на думку слідчого судді, може бути застосований до підозрюваного, оскільки ані слідчим ані прокурором не надано обгрунтовних доказів того, що підозрюваний буде перешкоджати досудовому розслідуванню, тому, на думку слідчого судді, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. 5 Європейської конвенції з прав людини, практикою Європейського суду з прав людини, висвітленої в рішенні "Мамедов проти Росії" від 01.06.2006 року, "Харченко проти України" від 10.02.2011 року, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ст. ст. 9, 110, 131-132, 176-178, 181, 183-187, 193-198, 205-206, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, а саме до 11 вересня 2017 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такі зобов`язання:
?прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;
?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи реєстрації;
?цілодобово не залишати місце постійного проживання - АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Індустріального ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1