Справа № 640/5068/17
н/п 1-кп/640/533/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" квітня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Харкова, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2
в скоєні злочину, передбаченого ч.1 ст. 296 КК України, -
встановив:
У судовому засіданні прокурор зазначив, що відсутні підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п.1-4 ч.2 ст. 314 КПК України, перешкод для призначення судового засідання немає, просив викликати у судове засіданні потерпілого, обвинуваченого та його захисника, а також свідків обвинувачення.
Потерпілий підтримав прокурора.
Захисник заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки пред`явлено не конкретне обвинувачення, внаслідок чого порушує право обвинуваченого на захист, оскільки він неконкретного обвинувачення неможливо сформувати позицію захисту. Обвинувачений підтримав.
Відповідно до ч.3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні, суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.
Тобто, після отримання обвинувального акту суд зобов`язаний перевірити його на відповідність вимогам ст.291 КПК України, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття одного з рішень, передбачених ч.3 ст.314 КПК України, та вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду. Завданням підготовчого провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду.
Згідно з п.13 ч.1 ст.3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України. Для формулювання обвинувачення необхідно встановити всі елементи складу кримінального правопорушення (суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторона) та викласти зазначене у відповідному процесуальному документі. За змістом положень ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт і є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
За обвинувальним актом ОСОБА_6 обвинувачується у скоєні злочину передбаченого ч.1 ст. 296 КК України грубе порушення громадського порядку з мотивів явної не поваги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.
Між тим, в обвинувальному акті відсутнє вказання які саме дії ОСОБА_6 полягають у грубому порушенні громадського порядку та в чому виразилась особлива зухвалість його дій.
При цьому, кваліфікація дій ОСОБА_6 та встановлені обставини вчинення злочину суперечать між собою. Так в обвинувальному акті вказано про безпричинність дій ОСОБА_6 по відношенню до потерпілого, при цьому зазначено, що ОСОБА_6 висловлював по відношенню до потерпілого невдоволення порушення останнім ПДР України.
Таке формулювання обвинувачення є нечітким та неоднозначним, це свідчить про неконкретність пред`явленого обвинувачення, що порушує право обвинуваченого на захист. В подальшому це позбавить суд можливості належним чином роз`яснити обвинуваченому суть обвинувачення на виконання вимог ст.348 КПК України, та розглянути кримінальне провадження в його межах.
Таким чином, обвинувальний акт не відповідає вимогам, встановленим нормами ч.2 ст. 9, ст. 91, ч.4 ст. 110, п., 5 ч.2 ст. 291 КПК України, а тому у відповідності до п.3 ч.3 ст.314 КПК України підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 291, 314 КПК України, суд, -
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м.Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_1