печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2878/17-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 січня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
18.01.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 за погодженням із заступником начальника відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 про арешт майна підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000409.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання з викладених у ньому підстав.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке зареєстроване 25.09.2015 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000808 за підозрою заступника голови правління виконавчого директора АК «Харківобленерго» ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.5 ст.191 КК України щодо надання Компанією поворотної фінансової допомоги ВАТ «Запоріжжяобленерго», ПАТ «Черкасиобленерго» та ТОВ «Компанія «Трейд-Актив» на загальну суму 111,98 млн. грн., та за фактами вчинення невстановленими особами, у тому числі із числа службових осіб АК «Харківобленерго», ВАТ «Запоріжжяобленерго», ТОВ «Фінансова компанія «Трансфербутик», ПАТ «Черкасиобленерго», ТОВ «Західні енергетичні транзити» та ТОВ «Компанія «Трейд-Актив» злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 364-1 КК України, зокрема щодо надання поворотної фінансової допомоги.

13.09.2016 заступнику Голови Правління виконавчому директору АК «Харківобленерго» ОСОБА_6 повідомлено про підозру в учиненні вказаного злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, та затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Крім того, ОСОБА_6 повідомлено про нову та зміну раніше повідомленої підозри: 28.11.2016 - що він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191 КК України, та 12.12.2015 - що він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до інформаційного листа Комунального підприємства Технічної інвентаризації «Інвенрос» від 14.09.2016 за №498, квартира 3-х кімнатна за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної спільної часткової власності належить ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на частку 1/3, ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на частку 1/3 та ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на частку 1/3 та ОСОБА_8 на частку 1/3, квартира 3-х кімнатна за адресою: АДРЕСА_2 , на праві приватної власності належить ОСОБА_6 ( РНОКПП НОМЕР_1 ), що підтверджується довідками з Реєстру прав власності на нерухоме майно №62726936 від 05.07.2016 та № 63945183 від 20.07.2016.

Слідчий вказує, що з метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою відшкодування (компенсації) завданої шкоди АК «Харківобленерго», 65% акцій якого належить Фонду державного майна України, тобто завданої шкоди державним інтересам в особливо великих розмірах на загальну суму 105 678 750 грн., з метою розгляду можливо заявленого в подальшому цивільного позову та конфіскації майна, виникла необхідність у накладенні арешту на майно ОСОБА_6 , зокрема на квартири АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 , враховуючи те, що існує реальна загроза у їх відчужені на користь третіх осіб.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя вивчивши матеріали провадження за клопотанням вважає, що є достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам визначених ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети можуть бути використані з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування, а відтак потреби органу досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.
При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Крім того, слід зазначити, що вилучене під час обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилучених під час слідчих дій речей та грошових коштів.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновків, що з метою забезпечення відшкодування підозрюваним шкоди, заподіяної вчиненням суспільно-небезпечного діяння, з метою збереження речових доказів та відомостей, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також з метою забезпечення можливої конфіскації майна особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого правопорушення та недопущення відчуження, вбачається можливим накладення арешту на майно вказане підозрюваного.
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , що належить йому на праві приватної власності, зокрема на 3-х кімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , та на частку 1/3 3-х кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 (відповідно до інформаційної листа Комунального підприємства Технічної інвентаризації «Інвенрос» від 14.09.2016 за №498, квартира АДРЕСА_5 , на праві приватної спільної часткової власності належить ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на частку 1/3, ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на частку 1/3 та ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на частку 1/3 та ОСОБА_8 на частку 1/3, квартира 3-х кімнатна за адресою: АДРЕСА_2 , на праві приватної власності належить ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а також заборонити відчужувати зазначене майно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1