печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2017 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:
08.06.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло вказане клопотання, яке обґрунтовується наступним.
Військовою прокуратурою Київського гарнізону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000070 від 23.03.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, незаконно придбав психотропну речовину амфетамін та у подальшому незаконно зберігав за місцем проживання у АДРЕСА_1 , з метою подальшого незаконного збуту.

Надалі, 05.05.2017, приблизно о 21 годині 00 хвилин, за адресою: м. Київ, проспект Маршала Рокоссовського, 6Б, ОСОБА_5 незаконно збув громадянину ОСОБА_7 3 г психотропної речовини амфетамін за 600грн.

Продовжуючи свою протиправну діяльність, 06.06.2017 приблизно о 22 годині 00 хвилин, за адресою: м. Київ, проспект Маршала Рокоссовського,4А, ОСОБА_5 , повторно, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, незаконно збув громадянину ОСОБА_7 5 г психотропної речовини амфетамін за 1000 грн.

Того ж дня, ОСОБА_5 було затримано у порядку ст.208 КПК України. У ході затримання ОСОБА_5 було виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 600 грн., що співпадають із коштами, які згідно протоколу огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів від 06.06.2017 були оглянуті та вручені громадянину ОСОБА_7 у рамках проведення контролю за вчиненням злочину з метою викриття злочину.

07.06.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий у поданому клопотанні зазначає, що викладені обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджуються зібраними під час досудового розслідування належними та допустимими доказами.

Сторона обвинувачення стверджує, що запобігти ризикам, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України можливо лише шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а більш м`який запобіжний захід призведе до продовження злочинної діяльності підозрюваного, надасть йому змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження, або перешкоджати встановленню усіх обставин.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала з підстав, викладених у ньому та просила у разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного визначити розмір застави у сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого з підстав його необґрунтованості. Зокрема, захисник ОСОБА_4 вважає, що сторона обвинувачення навмисно створила провокацію злочину, а зібрані під час досудового розслідування кримінального провадження докази є неналежними та недопустимими. Також, адвокат акцентував увагу на позитивній характеристиці підозрюваного за місцем його проживання, наявності у нього міцних соціальних зв`язків, зокрема перебування у шлюбі. Окрім цього, захисник ОСОБА_4 надав суду для розгляду заяви ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 про бажання взяти його підзахисногоОСОБА_5 на поруки, а у разі відмови у їх задоволенні, адвокат просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника, заперечував проти задоволення клопотання слідчого та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
06.06.2017 о 22:00 підозрюваногоОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
07.06.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(c) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Слідчим у клопотанні та доданих документах з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, санкція якої визначає покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна, що відповідно до ст. 12 КК України кваліфікується як тяжкий злочин.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.
Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/ або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує усі обставини, що визначені ст. 178 КПК України, які в сукупності дають достатні підстави слідчому судді прийти до висновку про наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України стосовно неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 у разі обрання йому менш суворого запобіжного заходу.

Також, не підлягають задоволенню клопотання ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які, хоч і заслуговують на довіру слідчого судді, однак слідчий суддя вважає, що обрання такого запобіжного заходу не забезпечить з високою вірогідністю належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування кримінального провадження та не запобігатиме в повній мірі наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
У відповідності з вимогами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч 5. ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Враховуючи вищевикладені положення закону, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 з наданням йому права внести заставу в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку слідчого судді, саме така сума застави з достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких була доведена прокурором в судовому засіданні.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 205, ч. 2 ст. 276, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Петропавлівськ-Камчатський, Росія, одруженого, маючого вищу освіту, працюючого провідним інженером Київського представництва генерального замовника Національного космічного агентства України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів - не судимого, до 04 серпня 2017 року, 22 год. 00 хв. включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 96 000 грн. 00 коп., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний рахунок:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві;

;

МФО: 820172;

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ

р/р 2089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 04 серпня 2017 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, в якій підозрюваний тримається під вартою.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, в якій підозрюваний тримається під вартою, негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1