печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області капітана юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області капітан юстиції ОСОБА_3 , розглянувши матеріали кримінального провадження № 0000476, за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 212 КК України, звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно.
Досудовим розслідуванням установлено, що невстановлені особи на території Київської, Харківської та інших областей України організували діяльність суб`єктів підприємницької діяльності в сфері імпорту та оптово-роздрібної торгівлі паливно- мастильними матеріалами (далі ГІММ), які здійснюючи операції з імпорту нафтопродуктів, їх подальшої реалізації між собою та кінцевим споживачам, користуючись послугами «конвертаційних центрів» чинять дії спрямовані на ухилення від сплати податків, здійснення фіктивного підприємництва та легалізації коштів одержаних злочинним шляхом.
Встановлено, що протягом 2016-2017 років ТОВ «Укргазпегроліум» () здійснило імпорт нафтопродуктів на суму понад 15 млн.грн., ТОВ «Укрпетролпостач» () здійснило імпорт нафтопродуктів на суму понад 85 млн.грн., ГОВ «Нафтопродукт трейдінг» () здійснило імпорт нафтопродуктів на суму 74,7 млн.дол. США, що в подальшому дало їм змогу сформували податковий кредит та «реалізувати» його підприємствам з ознаками фіктивності задіяним в протиправній схемі по ухиленню від сплати податків та виведенню коштів в тіньовий сектор економіки.
В ході виконання доручення, встановлено ряд юридичних осіб з ознаками фіктивності, які діють в складі «конвертаційного центру» та отримують податковий кредит від означених підприємств, які здійснюють імпорт, транспортування та реалізацію ГІММ.
При цьому у взаємовідносинах вищевказаних суб`єктів господарювання які здійснюють імпорт, транспортування та реалізацію ПММ, з фіктивними підприємствами, що входять до, складу «конвертаційного центру», реалізація придбаних товарів та послуг не відображена та відсутні відомості щодо використання придбаного товару у власних потребах.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що в ПАТ "СБЕРБАНК" (МФО 320627) обслуговуються наступні клієнти з наступними банківськими рахунками:
- ПП "АДІТУМ МАРКЕТ" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 ;
- ТОВ "АМЛАК" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 ;
- ТОВ "АЛЬМІКС ГРУП КОМПАНІ" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 ;
- ТОВ "МАРКОС КОМПАНІ" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 ;
- ТОВ "М СТРОЙПОСТАВКА" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_13 , № НОМЕР_13 , № НОМЕР_13 , № НОМЕР_13 , № НОМЕР_14 , № НОМЕР_14 , № НОМЕР_15 , № НОМЕР_14 ;
- ПП "ПЕТРА-РЕЗЕРВ" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_16 , № НОМЕР_17 , № НОМЕР_17 , № НОМЕР_17 , № НОМЕР_17 , № НОМЕР_18 ;
- ТОВ "СЕЛВІЛЕНД" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_19 , № НОМЕР_20 , № НОМЕР_21 ;
- ТОВ "УКРІНДЕКСПРОМ" () використовує у своїй діяльності відкриті банківські рахунки № НОМЕР_22 , № НОМЕР_22 , № НОМЕР_22 , № НОМЕР_22 , № НОМЕР_23 , № НОМЕР_24 , № НОМЕР_23 , № НОМЕР_25 .
Клопотання розглянуто відповідно до положень ч. 2 ст.172 КПК України, без виклику осіб, у володінні яких перебуває вищевказане майно .
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити з підстав викладених в останньому.
Вислухавши слідчого, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується внесене клопотання, слід зазначити наступне.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Разом з тим, слідчий не довів необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
З огляду на зазначене, враховуючи положення ст. 173 КПК України, в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області капітана юстиції ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1