У Х В А Л А
Справа № 185/5296/16-к

Провадження № 1-кс/185/766/16

16 червня 2016 року м. Павлоград

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора - ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника- адвоката ОСОБА_5 , в присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в місті Павлограді Дніпропетровської області, громадянина України, освіта середньо-спеціальна, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -

В С Т А Н О В И В :
Клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді, слідчий порушує питання про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000466 від 20 лютого 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України .

15 червня 2016 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

15 червня 2016 року 17:05 годині ОСОБА_6 вручено копію клопотання з доданими матеріалами.

На думку слідчого та прокурора відносно підозрюваного ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді домашнього арешту, оскільки зібрані під час досудового розслідування факти в їх сукупності свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що застосування щодо підозрюваного іншого запобіжного заходу окрім як домашнього арешту, призведе до унеможливлення ризику, передбаченого п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості переховуватись від органу досудового розслідування або суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення нового кримінального правопорушення, або продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

Підозрюваний ОСОБА_6 не заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, не оспорював обґрунтованості підозри, та своєї провини у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України .

Захисник висловив позицію узгоджену зі своїм підзахисним.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, думку підозрюваного, який не оспорював обґрунтованості підозри та своєї причетності до вчинення зазначених злочинів , проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як домашній арешт.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 встановлено, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, обставини вчинення кримінального правопорушення, той факт, характеристику за місцем проживанням, раніше не судимий.

Додані до клопотання слідчого докази, є вагомими і достатньо повно обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_6 , щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 205 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- заборонити покидати територію приміщення квартири АДРЕСА_2 , в якій він проживає, цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;

- носити застосований електронний засіб.

Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування, а саме до до 15 серпня 2016 року.
Зобов`язати орган внутрішніх справ негайно поставити на облік ОСОБА_6 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_6 домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, та може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1