Справа № 640/5246/16-к
н/п 1-кс/640/5460/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" липня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
адвоката - ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
Слідчий СУ ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_6 08.07.2016 р. звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Харківської області радником юстиції ОСОБА_7 , у якому просив задовольнити клопотання і винести ухвалу про арешт майна, яке належить підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яке було вилучене в неї в ході її затримання 07.07.2016 на підставі ст. 208 КПК України, а саме: картку «Універсальну» ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 , MasterCard, строк дії до 03.2019; мобільний телефон Samsung Duos Galaxy star plus GT-S7262, в корпусі білого кольору, IMEI: 1) НОМЕР_2 , 2) НОМЕР_3 , з карткою оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» номер НОМЕР_4 ; мобільний телефон SamsungDuosGT-Е1272, розкладний, в корпусі білого кольору, IMEI: 1) НОМЕР_5 , 2) НОМЕР_6 , з картками: оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» номер НОМЕР_7 та оператора мобільного зв`язку ПрАТ «МТС-Україна» номер НОМЕР_8 .
Підставами для арешту майна слідчий вказує, що ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання, перевезення та зберігання наркотичних засобів з метою збуту, у невстановлений час при невстановлених обставинах у м. Києві (більш точне місце в ході досудового розслідування не встановлено) придбала наркотичний засіб метадон. Після чого, на громадському транспорті - автобусі міжміського сполучення, незаконно перевезла вищезазначений наркотичний засіб метадон у м. Харків, плануючи у різних районах міста здійснити розкладення («закладку») метадону, дозами приблизно 0,25 грама. В подальшому, повернувшись до м. Києва, відповідно до злочинного наміру, ОСОБА_5 планувала отримувати замовлення на придбання наркотичного засобу метадон телефонним зв`язком, а грошові кошти через електронну систему розрахунку ПАТ КБ «Приватбанк» на відповідний картковий рахунок, після чого, повідомляти покупцю місце, де сховано наркотики, таким чином здійснюючи його незаконний збут.
07.07.2016 близько 14-00 год. злочинна діяльність ОСОБА_5 припинена працівниками поліції, якими остання затримана поблизу будинку №13 по вул. Конарєва у м. Харкові. Під час освідування останньої, проведеного у той же день в проміжок часу з 15:30 год. до 16:00 год. в приміщенні Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи за адресою: м. Харків, вул. Дмитріївська, 14, виявлено та вилучено 97 полімерних згортків з кристалічною речовиною, які ОСОБА_5 ховала у нижній білизні.
Згідно з висновком судово-хімічної експертизи кристалічна речовина в полімерних згортках виявлених та вилучених в ході освідування ОСОБА_5 , містить у своєму складі наркотичний засіб метадон.
07.07.2016 в ході затримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України у приміщенні СУ ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14, у останньої були виявлені та вилучені: 1) картка «Універсальна» ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 , мобільний телефон Samsung Duos Galaxy star plus GT-S7262, в корпусі білого кольору, IMEI: 1) НОМЕР_2 , 2) НОМЕР_3 , з карткою оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» номер НОМЕР_4 , мобільний телефон Samsung Duos GT-Е1272, розкладний, в корпусі білого кольору, IMEI: 1) НОМЕР_5 , 2) НОМЕР_6 , з картками: оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» номер НОМЕР_7 та оператора мобільного зв`язку ПрАТ «МТС-Україна» номер НОМЕР_8 , які остання використовувала для здійснення незаконного збуту наркотичного засобу метадон.
Слідчий вказав, що були встановлені та доведені достатні підстави вважати, що вище зазначену картку «ПриватБанку» та два мобільні телефони, які були вилучені у ході затримання підозрюваної ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, остання зберігала у якості засобів для скоєння кримінальних правопорушень, а саме для отримання замовлення на придбання наркотичного засобу телефонним зв`язком, а грошових коштів за наркотичний засіб - шляхом електронного переказу на картковий рахунок.
Орган досудового розслідування вважав, що єдиною доцільною процесуальною дією, яка може бути ефективною для встановлення істини по даному кримінальному провадженню, є накладення арешту на вказану картку «ПриватБанку» та два мобільні телефони з картками операторів зв`язку, які були вилучені у підозрюваної ОСОБА_5 .
У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив про його задоволення.
Захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, вважав, що відсутні підстави для накладення арешту на вилучене майно, оскільки воно не стосується кримінального провадження, в рамках якого подано клопотання.
Підозрювана ОСОБА_5 повністю підтримала позицію адвоката.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, вилучене під час затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 07.07.2016, предмети підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 107, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, яке належить підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучене у неї в ході затримання 07.07.2016 на підставі ст. 208 КПК України, а саме: картку «Універсальну» ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 , MasterCard, строк дії до 03.2019; мобільний телефон Samsung Duos Galaxy star plus GT-S7262, в корпусі білого кольору, IMEI: 1) НОМЕР_2 , 2) НОМЕР_3 , з карткою оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» номер НОМЕР_4 ; мобільний телефон Samsung Duos GT-Е1272, розкладний, в корпусі білого кольору, IMEI: 1) НОМЕР_5 , 2) НОМЕР_6 , з картками: оператора мобільного зв`язку ТОВ «Лайфселл» номер НОМЕР_7 та оператора мобільного зв`язку ПрАТ «МТС-Україна» номер НОМЕР_8 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити СУ ГУНП в Харківській області, в порядку, визначеному Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 №1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1