печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 листопада 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі старшого слідчого другого ВРКП СУФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
23.11.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого другого ВРКП СУФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене прокруорм Київської місцевої прокуратури № 6 м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна коштів на банківському рахунку.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання, посилаючись на матеріали кримінального провадження.

Як встановлено, слідчим управлінням фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000102, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Обгрунтовуючи клопотання, слідчий вказав, що згідно висновків аналітичного дослідження від 24.06.2016 року «про проведення дослідження дотримання вимог податкового законодавства в частині нарахування та сплати податку на додану вартість Підприємством з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Катех-Електро» () при взаємовідносинах з ТОВ «Розино» () за період січень 2015 року травень 2016 року» встановлено, що службовими особами Підприємства з іноземними інвестиціями у формі ТОВ «Катех Електро» при взаємовідносинах з ТОВ «Розино» за період січень 2015 року травень 2016 року порушено вимоги пп.14.1.36 та пп.14.1.231 п.14.1, ст.14, п.198.1, п.198.3 та п.198.6 ст.198, п.201.10. ст. 201 Податкового кодексу України, в результаті чого, занижено податкове зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 3 701 466 грн., що є особливо великим розміром.

Згідно Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «Розино» у період листопад грудень 2015 року виписало на адресу ПІІ у формі ТОВ «Катех Електро» податкові накладні на загальну суму 22 208 800,0 грн., в т.ч. ПДВ 3 701 466,66 грн. (номенклатура товару заготівка мідна d16мм).

Відповідно ІС Податковий блок ПІІ у формі ТОВ «Катех Електро» суми податку на додану вартість на підставі вищезазначених податкових накладних включило до складу податкового кредиту з податку на додану вартість та відобразило у податкових деклараціях з податку на додану вартість за листопад грудень 2015 року у розмірі 3 701 466 грн.

В свою чергу, згідно Єдиного реєстру податкових накладних ТОВ «Розино» придбало брухт міді у ТОВ «Меркс Стайл» (код за ), яке придбання брухту міді протягом 2015 2016 року не здійснювало.

Отже, зазначена інформація дає змогу припустити, що операції між ПІІ у формі ТОВ «Катех Електро» та ТОВ «Розино» були оформлені лише документально та дали можливість збалансування податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку на додану вартість ПІІ у формі ТОВ «Катех Електро».

Таким чином, слідство має достатні підстави вважати, що ТОВ «Розино» (код за ) використовується невстановленими особами з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає у наданні підприємствам реального сектору економіки, в тому числі ТОВ «Катех Електро» (код за ), незаконних та протиправних послуг по мінімізації податкових зобов`язань з податку на додану вартість, конвертації безготівкових коштів у готівку, в тому числі державних.

Слідчий вказує, що відповідно отриманої інформації з інформаційно-аналітичної системи ДФС України встановлено, що ТОВ «Розино» (код за ) має банківський рахунок № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 у ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), який використовується для забезпечення незаконної та протиправної діяльності невстановлених осіб, та на який протягом 2015-2016 років надходили та продовжують надходити кошти від ТОВ «Катех Електро».

Судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, підлягає безумовному виконанню (ч. 2 ст. 534 КПК України), її оскарження не становить перешкод у виконанні.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, вивчивши клопотання та дослідивши матеріали, якими воно обрунтовується, дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на майно.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку ТОВ «Розино» (код за ) за № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 у ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), а також кошти, які в подальшому надходитимуть на вказаний рахунок.

Заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунку ТОВ «Розино» (код за ) за № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 та грошовими коштами, які надходитимуть на зазначений поточний рахунок за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету.

Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять в адресу ТОВ «Розино» (код за ) на банківські рахунки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 та які вже знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1