печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 жовтня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника-адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання слідчого в ОВС відділу криміналістичного супроводження досудового розслідування та інформаційно-аналітичної роботи Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий в особливо важливих справах відділу криміналістичного супроводження досудового розслідування та інформаційно-аналітичної роботи Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 , звернувся з клопотанням, погодженим прокурором у кримінальному провадженні заступником начальника управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих управління спеціальних розслідувань Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що Слідчими Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005193 від 05.05.2016, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а також за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Разом з тим, слідчий вказує, що підозрюваному ОСОБА_5 необхідно продовжити строк тримання під вартою, що обумовлено неможливістю завершити проведення досудового розслідування до закінчення дії ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.08.2016, якою строк тримання під вартою ОСОБА_5 визначений до 07.10.2016, не вбачається за можливе внаслідок особливої складності провадження, що зумовлюється специфікою криміналістичної характеристики злочину, який належить до предмету доказування і вчинений із здійсненням заходів щодо приховування його слідів, чисельною групою осіб, переважну більшість з яких на даний час не встановлено, а також процесуальною поведінкою підозрюваного, що пов`язана із його негативними установками щодо отримання доказів про суттєві обставини провадження, незацікавленістю у швидкому, повному та неупередженому розслідуванні. При цьому слід встановити всіх осіб, причетних до злочину, отримати нові докази та перевірити вже зібрані, для чого потрібно виконати значний комплекс слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, проведення яких потребує додаткового часу. А також відсутністю підстав для зміни підозрюваному міри запобіжного заходу на непов`язаний з триманням під вартою, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і за умови знаходження його на свободі наявні ризики того, що він буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.

Захисник та підозрюваний, у судовому засіданні, з доводами клопотання не погодились, заперечували проти його задоволення, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість, просили застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя, дійшов наступного висновку.

09.08.2016 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07.10.2016.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою, може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Як вбачається з матеріалів провадження, міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була застосована до підозрюваного з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину та даних про його особу.

Даних про наявність підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, характер та обставини вчинення ймовірного злочину, так як вони сформульовані в повідомленні про підозру, наявність суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування, і приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в подальшому при здійсненні досудового розслідування належить утримувати його під вартою.

За таких обставин, слідчий суддя вважає недостатніми для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, непов`язаного з утриманням під вартою, як про це ініційовано питання його захисником та підозрюваним.

Приймаючи до уваги, що у справі потрібно виконати процесуальні дії, проведення яких потребує значного часу, а підстав для скасування або зміни запобіжного заходу підозрюваному не встановлено, вважаю необхідним продовжити строк його тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Питання щодо доведеності вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :
клопотання слідчого в ОВС відділу криміналістичного супроводження досудового розслідування та інформаційно-аналітичної роботи Департаменту спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 30 листопада 2016 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1