Справа № 204/5744/16-к
Провадження № 1-кс/204/896/16
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
___________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А
В обґрунтування поданого клопотання слідчий посилався на наступні обставини.
02.09.2016 року надійшов рапорт слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУ НП в Дніпропетровській області, про те, що 02.09.2016 року за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 81, виявлено зал гральних автоматів.
В ході досудового розслідування під час огляду приміщення комп`ютерного залу, що розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 81 було виявлено та вилучено 9 системних блоків комп`ютерів чорного кольору без ідентифікуючих ознак, за одним з яких здійснював азартну гру ОСОБА_3 , відносно якого було складено адміністративний протокол за ч.1ст. 181 КУпАП. При складанні протоколу, ОСОБА_3 повідомив, що він сплатив кошти у розмірі 50 гривень, як ставку в азартній грі з метою отримання можливості виграшу більшої суми.
Згідно протоколу допиту у якості свідка ОСОБА_4 було встановлено, що 02.09.2016 року, зайшовши до приміщення комп`ютерного клубу « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що розташований по АДРЕСА_1 , ним було виявлено ввімкнені в мережу комп`ютери, та заплативши зі слів свідка кошти у розмірі 50 гривень, адміністратор залу надав йому пароль для здійснення азартної гри.
В ході огляду місця події 02.09.2016 року, в приміщенні комп`ютерного клубу «в Мережі» за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено 9 системних блоків комп`ютерів, чорного кольору.
Вказане майно, а саме: 9 системних блоків комп`ютерів, було тимчасово вилучено, так як може містити в собі сліди злочинної дійсності, у зв`язку з чим може бути необхідним для доказування фактів злочинної діяльності.
Таким чином, є достатні підстави вважати, що речі вилучені під час огляду місця події, відповідають критеріям зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України та в подальшому можуть бути використані, як докази вчинення злочину.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_2 підтримав клопотання та просив суд його задовольнити.
Інші учасники в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає розгляду клопотання.
Вивчивши клопотання, матеріали додані до нього, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину,
підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ст.173 КПК України, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
Однак, в порушення зазначених вимог Закону клопотання слідчим подано з пропущенням встановленого законом строку, так як огляд і вилучення речей відбувалося 02.09.2016 року, а клопотання направлено на адресу суду, відповідно до поштового штампу 06.09.2016 року.
У клопотанні слідчого не зазначено документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.
Не обґрунтовано підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме не вказано, як саме може бути використана вилучена комп`ютерна техніка, для підтвердження факту та обставин вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до поданого клопотання та матеріалів доданих до нього у даному кримінальному провадженні відомості до ЄРДР внесено лише за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203 - 1 КК України. Повідомлення про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення жодній особі не вручено.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою слідчого судді не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.
Таким чином, клопотання підлягає залишенню без задоволення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-172 КПК України, -
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1