Справа № 635/1231/16-к
Провадження № 1-в/635/655/2016
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2016 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

представника заявника ОСОБА_5 ,

3-ї особи ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_7 про скасування арешту майна,

УСТАНОВИВ:

02.02.2016 року до Харківського районного суду Харківської області із заявою про скасування арешту майна звернувся ОСОБА_7 .

При розгляді заяви про скасування арешту майна у підготовчому судовому засіданні в кримінальному провадженні № 0000906 від 13.03.2015 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в рамках розслідування якого надано дозвіл на обшук, судом встановлено, що майно арештовано в іншому кримінальному проваджені, виділеному в окреме.

В своєму остаточному клопотанні, уточненому заявою від 11.03.2016 року заявник просить суд скасувати арешт майна та повернути заявнику дверні петлі великі білі 528 шт. (22 ящики), дверні петлі великі коричневі 696 шт. (29 ящиків), дверні петлі малі білі 384 шт. (16 ящиків), дверні петлі малі коричневі 24 шт. (1 ящик), що зазначені в протоколі обшуку як 38 картонних коробок, де знаходяться дверні петлі у кількості 2736 шт., середній прижим 800 шт. (8 ящиків), які зазначені в протоколі обшуку як 5 картонних коробок, де знаходяться середній прижим у кількості 3000 шт., ручку балконну 2700 шт. (18 ящиків), які зазначені в протоколі обшуку як 33 картонні коробки де знаходиться балконна зчіпка у кількості 2000 шт., розмірник нейлоновий (хлопок) 2700 шт., розмірник нейлоновий (хлопок, синтетика) 3000 шт., наліпка паперова (путь), зазначені у протоколі обшуку як 10 полімерних мішків з виробами з трикотажу, тканина кулірна, хлопок, сірий меланж 55,85 кг, зазначені в протоколі як один з двох рулонів тканини трикотажу завдовжки 2 метри діаметром 25 см., футболка хлопок сірий меланж 385 шт., етикет пістолет 1 шт., етикет стрічка 6 шт., пакет прозорий блістерний 2000 шт., толстовка, кенгурушка, куртка бомбер, світшот, футболка, труси (чоловічі) 211 шт., майка, плаття (хлопок), світшот, футболка, шорти (жіночі)187 шт., зазначені в протоколі як 10 полімерних мішків з виробами з трикотажу, тканина кулірна сірий меланж, 140,7 м., зазначена в протоколі як один з двох рулонів тканини трикотажу завдовжки 2 м. діаметром 25 см., взуття шкіряне, замшеве 379 пар, сумка шкіряна 25 шт., зазначені в протоколі як великі картонні коробки кількістю 29 шт., де знаходиться жіноче взуття та шкіряні сумки у кількості 379 та 25 шт. відповідно.

В судовому засіданні представник заявника пояснила суду, що при проведенні обушку у будівлі третьої особи вилучені речі заявника ОСОБА_7 , що зберігалися у приміщенні ОСОБА_6 на підставі договорів відповідального зберігання. Оскільки речі належать третій особі, що непричетна до подій злочину, заявник просить суд скасувати арешт такого майна та повернути його.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні заперечували проти задоволення такого клопотання з тих мотивів, що арештоване майно є речовими доказами в кримінальному провадженні, перебували у будинку ОСОБА_6 без будь-яких документів, а частина майна знаходилась у автомобілях, що не мали реєстраційних номерних знаків та мали номерні знаки від інших автомобілів. Крім того, прокурор вважав за необхідне допитати ОСОБА_6 з питань законності придбання арештованого майна, але суд такий допит не проводив з тих підстав, що в даному випадку закон, зокрема ст. 328 ЦК України, не вимагає від ОСОБА_6 або інших осіб доводити законність джерела придбання такого майна. Крім того, стороною обвинувачення у встановленому законом порядку не подано суду клопотання про допит слідчим суддею будь-якої особи у якості свідка, що виключає можливість прокурору та слідчому ставити запитання до ОСОБА_6 , а суд не має підстав надавати прокурору таке право.

ОСОБА_6 , в приміщенні якого проведено обшук та вилучено майно пояснив суду, що в дійсності майно належить ОСОБА_7 , який передав таке майно на відповідальне зберігання, про що ОСОБА_6 не зміг пояснити слідчому та прокурору при обшуку в силу сильного хвилювання, викликаного фактом проведення обшуку.

Вислухавши у судовому засіданні пояснення учасників судового розгляду та дослідивши надані заявником суду документи, перевіривши матеріали кримінального провадження № 0000001 від 15.12.2015 року, надані прокурором у кількості 111 аркушів без описку та нумерації аркушів, судом встановлено наступне.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_10 від 17 листопада 2015 року в рамках розслідування кримінального провадження № 0002273 від 29 серпня 2015 року заступнику начальника Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , надано дозвіл на проведення обшуку двоповерхової будівлі по АДРЕСА_1 , що перебуває у користуванні ОСОБА_6 , з метою виявлення та вилучення майна, здобутого в результаті вчинення кримінальних правопорушень, інших речей та документів, що підтверджують факт придбання ОСОБА_6 майна, здобутого злочинним шляхом. Хоча ухвала і містить текст про те, що ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук надає право проникнути до будівлі за адресою АДРЕСА_1 , один раз, це не змінює її основного змісту про те, що дозвіл на обшук надано за адресою по АДРЕСА_1 , а не по провулку з тією ж назвою.

З протоколу обшуку від 15.12.2015 року вбачається, що обшук проведено у будівлі, що розташована по АДРЕСА_1 . Цим протоколом вилучена велика кількість майна, в тому числі і те, що зазначено в заяві ОСОБА_7 .

Арешт на вилучене майна накладено ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_11 від 22 грудня 2015 року.

Згідно вимог ст. 235 КПК України закон встановлює строгу регламентацію змісту ухвали суду про надання дозволу про проведення обшуку з метою забезпечення конституційних прав громадян на недоторканність житла та іншого володіння особи, зокрема в ухвалі зазначається житло чи інше володіння особи або частина житла чи іншого володіння особи, які мають бути піддані обшуку. Отже, з формальної точки зору суд дозволив обшук у двоповерховій будівлі, що розташована на АДРЕСА_1 , тому слідчий не мав права проводити обшук у будівлі, що розташована по провулку Північному до того часу, поки не отримає такий дозвіл у встановленому законом порядку і не мав права проводити такий обшук до виправлення розбіжностей в адресах, наведених в резолютивній частині ухвали слідчого судді, які до цього часу ніяким чином не виправлені. Отже, з формальної точки зору обшук у будівлі що розташована по АДРЕСА_1 проведено без дозволу суду, тому і всі докази, отримані в результаті такого обшуку можуть визнаватися такими, що отримані з порушенням порядку, встановленого КПК України.

Крім того, ухвала суду про надання дозволу на обшук містить чіткий перелік епізодів злочинної діяльності підозрюваних ОСОБА_9 та ОСОБА_8 та чіткий перелік викраденого майна, що відшукувалось слідчим при розслідуванні кримінального провадження. Вилучене в результаті обшуку майно не має ніякого відношення до майна, викраденого підозрюваними ОСОБА_9 та ОСОБА_8 . У судовому засіданні встановлено, що до цього часу слідчим та прокурором взагалі не доведено того факту, що вилучене при обшуку майно та арештоване судом має відношення до будь-якої події злочину, відсутня інформації про відкриті кримінальні провадження з приводу незаконного заволодіння таким майном, що вилучено при обшуку у помешканні ОСОБА_6 , ніяких заяв від потерпілих про викрадення, або в інший незаконний спосіб вилучення майна, арештованого судом до цього часу сторона обвинувачення не має, що свідчить про відсутність подій злочину, пов`язаного із незаконним заволодінням майном, вилученим при обшуку 15.12.2015 року у приміщенні ОСОБА_6 .

Згідно ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Отже, основним принципом, за яким при обшуку можливо вилучати речі є фак того, що ці тимчасово вилучені речі повинні мати значення для кримінального провадження. Ніякого значення для кримінального провадження, в рамках якого надано дозвіл на обшук, вилучені речі не мають. Крім того, у судовому засіданні слідчим та прокурором не доведено факту, що вилучені речі мають значення у будь-якому іншому кримінальному провадженні.

Частиною 2 ст. 167 КПК України чітко зазначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

До цього часу не надано доказів того, що майно, вилучене при обшуку 15.12.2015 року у ОСОБА_6 відповідає ознакам, наведеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, не існувало таких доказів і на час тимчасового вилучення майна, а припущення сторони обвинувачення про те, що таке майно здобуте злочинним шляхом, що ґрунтується лише на тому, що на час обшуку були відсутні документи, які підтверджують підстави перебування майна у приміщенні, в якому проводиться обшук, не можна визнати достатньою підставою для тимчасового вилучення майна в силу презумпції невинуватості, визначеною ст. 62 Конституції України та презумпції правомірності володіння майном, визначеної ст. 328 ЦК України з урахуванням того, що обшук проводився в кримінальному провадженні, до якого тимчасово вилучене майно не має ніякого відношення.

В силу п. 4 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено в разі скасування арешту.

При вирішенні питання про арешт майна судом застосовано положення ст. 170 КПК України в редакції, що діяла до 11.12.2015 року. Підставою для застосування арешту майна стала ч. 4 ст. 170 КПК України, редакція якої наведена в ухвалі суду не відповідала змісту такої норми на час її застосування. В даному випадку арешт накладено без урахування ч. 2 та ч. 6 ст. 170 КПК України в ред., що діяла на час ухвалення рішення, в якій було зазначено, що метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача.

У судовому засіданні заявником надано суду договори відповідального зберігання та відповідні накладні на майно, що підтверджують факт арешту майна третьої особи ОСОБА_7 , які зберігались у ОСОБА_6 , а наведені судом факти свідчать про те, що підстави для тимчасового вилучення такого майна та подальшого його арешту не існували. Безпідставним слід вважати і вилучення майна, що зберігалось в автомобілях, оскільки слідчий не мав дозволу суду на обшук транспортних засобів.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Встановлені судом факти порушення закону при вилученні та арешті майна, відсутність події злочину, до якого може бути причетне арештоване майно, що належить ОСОБА_7 свідчить про те, що арешт накладено необґрунтовано і потреба в такому арешті не існувала і не існує в подальшому.

Додатково слід зазначити, що висновки суду про відсутність події злочину, до якого може бути причетне вилучене майно, підтверджено і тим фактом, що постановою прокурора Харківської міжрайонної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 від 15.12.2015 року за матеріалами досудових розслідувань за № 0002272 від 29.08.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України прийнято рішення виділити з матеріалів досудового розслідування №003372 матеріали стосовно проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 (двоповерхова будівля) в окреме провадження. Доручити провадження досудового розслідування після реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань слідчому відділу СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області.

Відповідно до ч. 3 ст. 217 КПК України у разі необхідності матеріали досудового розслідування щодо одного або кількох кримінальних правопорушень можуть бути виділені в окреме провадження, якщо одна особа підозрюється у вчиненні кількох кримінальних правопорушень або дві чи більше особи підозрюються у вчиненні одного чи більше кримінальних правопорушень. Постанова прокурора не містить відомості про те, стосовно якої події злочинної діяльності, якого саме правопоушненя і якої саме підозрюваної особи виділяється матеріали, не зазначена норма Кримінального кодексу України, що встановлює кримінальну відповідальність в даному випадку. Довідка про внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне провадження № 0000001 містить фабулу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, зміст якої не містить ознак зазначеного злочину і може свідчити лише про наявність адміністративного правопорушенні і лише за умови, що транспортні засоби без документів та номерних знаків вилучено під час експлуатації, а не при їх зберіганні.

Відомості до ЄРДР про виявлені при обшуку речі, що були здобуті злочинним шляхом, внесені лише 18.12.2015 року, а самі речі тимчасово вилучені 15.12.2015 року до відкриття кримінального провадження з цього приводу, що також свідчить про безпідставність тимчасового вилучення майна ОСОБА_7 , зазначеного в заяві цієї особи про скасування арешту майна і на цей час не існує доказів того, що майно заявника має відношення хоча б до якої-небудь події злочину, що визнано у судовому засіданні прокурором.

Підсумовуючи наведене, на підставі ст. 174 КПК України суд вважає необхідним скасувати арешт майна, що належить третій особі добросовісному набувачу ОСОБА_7 , яке тимчасово вилучене при обшуку у помешканні ОСОБА_6 та на яке накладено арешт ухвалою суду від 22.12.2015 року.

Оскільки в силу ст. 309 КПК України під час досудового розслідування можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді лише про арешт майна або відмову у ньому, то ухвала слідчого судді про скасування арешту майна оскарженню не підлягає.

Керуючись ст. 174 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання ОСОБА_7 про касування арешту майна задовольнити.

Арешт майна тимчасово вилученого при проведенні обшуку за адресою АДРЕСА_1 у двоповерховій будівлі ОСОБА_6 згідно протоколу обшуку від 15.12.2015 року, а саме: петлі великі білі 528 шт. (22 ящики), дверні петлі великі коричневі 696 шт. (29 ящиків), дверні петлі малі білі 384 шт. (16 ящиків), дверні петлі малі коричневі 24 шт. (1 ящик), що зазначені в протоколі обшуку як 38 картонних коробок, де знаходяться дверні петлі у кількості 2736 шт, середній прижим 800 шт. (8 ящиків), які зазначені в протоколі обшуку як 5 картонних коробок, де знаходяться середній прижим у кількості 3000 шт., ручку балконну 2700 шт. (18 ящиків), які зазначені в протоколі обшуку як 33 картонні коробки де знаходиться балконна зчіпка у кількості 2000 шт., розмірник нейлоновий (хлопок) 2700 шт., розмірник нейлоновий (хлопок, синтетика) 3000 шт., наліпка паперова (путь), зазначені у протоколі обшуку як 10 полімерних мішків з виробами з трикотажу, тканина кулірна, хлопок, сірий меланж 55, 85 кг, зазначені в протоколі як один з двох рулонів тканини трикотажу завдовжки 2 метри діаметром 25 см., футболка хлопок сірий меланж 385 шт., етикет пістолет 1 шт., етикет стрічка 6 шт., пакет прозорий блістерний 2000 шт., толстовка, кенгурушка, куртка бомбер, світшот, футболка, труси (чоловічі) 211 шт., майка, плаття (хлопок), світшот, футболка, шорти (жіночі)187 шт., зазначені в протоколі як 10 полімерних мішків з виробами з трикотажу, тканина кулірна сірий меланж, 140, 7 м., зазначена в протоколі як один з двох рулонів тканини трикотажу завдовжки 2 м. діаметром 25 см., взуття шкіряне, замшеве 379 пар, сумка шкіряна 25 шт., зазначені в протоколі як великі картонні коробки кількістю 29 шт., де знаходиться жіноче взуття та шкіряні сумки у кількості 379 та 25 шт. відповідно, накладений ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 22 грудня 2015 року скасувати та повернути зазначене тимчасово вилучене майно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: