печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю сторони кримінального провадження: представника ТОВ «Вестмонт» за довіреністю ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням ТОВ «Вестмонт» в особі директора ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

07.06.2016 ТОВ «Вестмонт» в особі директора ОСОБА_4 звернулось до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, посилаючись на наступні факти та обставини.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.03.2016 у справі № 757/11636/16-к за клопотанням слідчого СУ ФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_5 в порядку забезпечення заходів кримінального провадження № 0000258, серед інших суб`єктів господарської діяльності, накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Вестмонт» () - № НОМЕР_1 (українська гривня), відкритого в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), заборонено розпоряджатися грошовими коштами на вказаному рахунку та зупинено видаткові операції по ньому. Однак, як зазначено в клопотанні, матеріали кримінального провадження не вказують на ймовірну причетність ТОВ «Вестмонт» до вчинення злочинів за викладених у клопотанні органу досудового розслідування обставин, вказане товариство здійснює реальну господарську діяльність, жодній посадовій особі ТОВ «Вестмонт» про підозру не оголошено, грошові кошти на вищевказаному рахунку речовими доказами в кримінальному провадженні не визнано. За таких обставин стверджувати про те, що грошові кошти, які перебувають на рахунку ТОВ «Вестмонт» в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851) відповідають визначеним ч. 2 ст. 167, ст. 98 КПК України критеріям не надається можливим. Натомість внаслідок накладення арешту ТОВ «Вестмонт» позбавлено можливості виплачувати працівниками заробітну плату та мсплачувати обов`язкові соціальні платежі, розраховуватися з контрагентами. Зазначене в своїй сукупності беззаперечно свідчить про безпідставність накладення арешту та обумовлює необхідність його скасування.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника ТОВ «Вестмонт» за довіреністю ОСОБА_3 в обґрунтування клопотання, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування №0000258, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом умисного пособництва ухиленню від сплати податків в особливо великих розмірах, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.03.2016 у справі № 757/11636/16-к за клопотанням слідчого СУФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_5 в порядку забезпечення заходів кримінального провадження № 0000258, серед інших суб`єктів господарської діяльності, накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Вестмонт» () - № НОМЕР_1 (українська гривня), відкритого в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), заборонено розпоряджатися грошовими коштами на вказаному рахунку та зупинено видаткові операції по ньому.
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність в ТОВ «Вестмонт» права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.
Як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.03.2016 у справі № 757/11636/16-к, при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави вважати, що грошові кошти на рахунку ТОВ «Вестмонт» можуть бути предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України, та набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення.
Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Незважаючи на те, що досудове розслідування в кримінальному провадженні триває протягом тривалого часу, жодній посадовій особі ТОВ «Вестмонт» про підозру у вчиненні злочину не оголошено, версія органу досудового розслідування про те, що грошові кошти на рахунку ТОВ «Вестмонт» є предметом вчинення злочину, передбаченого ст. 212 КК України, належним чином не досліджена та не підтверджена допустимими в розумінні ст. 86 КПК України доказами.
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння майном ТОВ «Вестмонт», у зв`язку з чим вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаю підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

Клопотання ТОВ «Вестмонт» в особі директора ОСОБА_4 про скасування арешту майна, - задовольнити .
Арешт, накладений згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.03.2016 у справі № 757/11636/16-к на грошові кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «Вестмонт» () № НОМЕР_1 (українська гривня), відкритого в ПАТ «ПУМБ» (МФО 334851), з забороною розпоряджатися грошовими коштами на вказаному рахунку та зупиненням видаткових операцій по рахунку, - скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1