АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2016 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участю прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисник ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 квітня 2016 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, з вищою освітою, адвоката, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає в АДРЕСА_2 , раніше не судимого.

Відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вказав, що повідомлення останнього про підозру відбулося з порушенням передбаченої законом процедури, що приводить до висновку про відсутність у нього такого процесуального статусу, а тому відсутні правові підстави для застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу. Також слідчий суддя послався на недостатнє обґрунтування слідчим заявлених ним ризиків.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та застосувати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Так, апелянт посилається на незаконність ухвали слідчого судді, оскільки на думку прокурора є всі підстави для застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зокрема прокурор посилається на обґрунтованість підозри, тяжкість кримінальних правопорушень у вчиненні яких ОСОБА_8 підозрюється, даних про особу підозрюваного. На думку прокурора надані суду матеріали доводять необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурорів, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, захисника і підозрюваного, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги вважаючи рішення суду законним і обґрунтованим, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснювати дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим кодексом.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів чи інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Згідно ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, або особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ст. 480 КПК України, адвокат відноситься до тих осіб, стосовно яких застосовується особливий порядок кримінального провадження. Так, п. 1 ч. 1 ст. 481 КПК України, передбачено, що письмове повідомлення про підозру адвокату здійснюється Генеральним прокурором України, його заступником, прокурором Автономної Республіки Крим, області, міст Києва або Севастополя в межах його повноважень. Також, відповідно до ст. 23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», повідомлення про підозру адвокату має здійснювати керівник регіональної прокуратури.

Разом з тим, як вбачається з наданих слідчим матеріалів, повідомлення про підозру ОСОБА_8 фактично вручено слідчим СВ Шевченківького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 .

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, що

ОСОБА_8 було повідомлено про підозру з порушенням передбаченої законом процедури, що вказує на відсутність відповідного процесуального статусу у ОСОБА_8 .

Прокурором в судовому засіданні не надано доказів протилежного.

Крім того, ні слідчим, ні прокурором не доведено наявності заявлених у клопотанні ризиків.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Враховуючи дані про особу ОСОБА_8 , який зареєстрований і проживає в м. Києві, одружений, має на утриманні малолітню дитину, що вказує на стійкі соціальні зв`язки, з вищою освітою, адвокат, його поведінку, а саме активні дії, які спрямовані на доведення своєї невинуватості, що також вказує на малу вірогідність спро ухилятися від органів досудового розслідування та суду, колегія суддів вважає, що ступінь вірогідності вчинення ОСОБА_8 очікуваних дій, є не високим.

Вагомих даних, на підтвердження існування вказаним у клопотанні ризиків, слідчим не надано.

Таким чином, колегія суддів вважає рішення слідчого судді законним і обґрунтованим, а відтак не вбачає підстав для його скасування, у звязку з чим ухвала слідчого судді не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 181, 183, 193, 194, 309, 404, 405, 407, 422 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 квітня 2016 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/796/1634/2016 Категорія ст. 181 КПК України.
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_10
Доповідач у суді апеляційної інстанції ОСОБА_1