Справа № 640/6679/16-к
н/п 1-кс/640/3611/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" квітня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
заявника - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
встановив:
Заявник та захисник в судовому засіданні підтримали подане клопотання, просили його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні поклався на розсуд суду, зазначив, що по справі проведені необхідні слідчі дії.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи № 640/4787/16-к; н/п 1-кс/640/2607/16 за клопотанням про арешт майна, приходить до наступного.
З наданого матеріалу № 640/4787/16-к; н/п 1-кс/640/2607/16 слідчим суддею достовірно встановлено, що прокурор відділу прокуратури Харківської області юрист 1 класу ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке знаходиться у квартирі АДРЕСА_1 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.03.2016 р. вказане клопотання прокурора задоволено, ухвалено накласти арешт на майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке знаходиться у квартирі АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам користуватися та розпоряджатися цим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як зазначено вище, з пояснень прокурора в судовому засіданні встановлено, що по даному кримінальному провадженню проведені необхідні слідчі дії з метою встановлення обставин кримінального правопорушення.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Таким чином, враховуючи наслідки арешту майна для власника майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, розумні строки, слідчий суддя вважає доведеним заявником, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для скасування арешту.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя - ОСОБА_1