Справа №295/8530/16-к

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17.06.2016 року м. Житомир
Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
Слідчий звернувся із указаним клопотанням в якому послався на те, що 16.06.2016 близько 12 години 00 хвилин ОСОБА_5 перебував в будинку АДРЕСА_1 , де у нього виник умисел, направлений на таємне викрадення будь-якого чужого майна, поєднаного із проникненням у житло, яке належить ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у житло, керуючись корисливим мотивом, перебуваючи у вказаному місці, за згаданих вище обставин, ОСОБА_8 підійшов до вхідних дверей та шляхом пошкодження замка вхідних дверей зайшов до помешкання, таким чином незаконно проник до квартири АДРЕСА_2 . Перебуваючи всередині приміщення квартири , викрав майно, що належить ОСОБА_7 , а саме: телевізор марки «Philips», в корпусі чорного кольору, вартістю 4 676,40 грн.; музичний центр марки "Sven" модельного ряду «MS 310/320», в корпусі срібно-чорного кольору, вартістю 1200,00 грн.; системний блок торгової марки «Pentioom» в корпусі чорного кольору, вартістю 1500,00 грн.; пилосос марки "LG" в корпусі червоного кольору, вартістю 1000,00 грн.; дві шкіри лисиці, вартістю 1 200,00 грн.; одна шкіра бобра, вартістю 900,00 грн.
В подальшому, утримуючи при собі викрадене майно ОСОБА_5 залишив приміщення будинку через пошкодженні двері та місце вчинення злочину залишив, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на загальну суму 10 476,40 грн.
Згідно змісту клопотання, 16.06.2016 ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та 17.06.2016 ОСОБА_5 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Підставою для внесення клопотання стали наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 зазначеного вище кримінального правопорушення та встановлення ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання з підстав у ньому викладених, просили його задовольнити. Прокурор звертав увагу на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, вилучення безпосередньо у ОСОБА_5 частини викладеного майна та знайдення відбитку пальця підозрюваного в квартирі потерпілого ОСОБА_7 .
Підозрюваний та його захисник просили відмовити в задоволенні клопотання та обрати більш м`який запобіжний захід домашній арешт. ОСОБА_5 вину у вчиненому кримінальному правопорушенні не визнав. Захисник послалась на відсутність доказів наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення підозрюваного та його захисника, з`ясувавши думку прокурора та слідчого, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
На думку слідчого судді, прокурором не доведено, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 2, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, прокурор при обґрунтуванні необхідності обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилається у клопотанні зокрема на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, що повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування у кримінальному провадженні доказами тощо. Однак, обставини на які посилається прокурор не є безумовною підставою, з точки зору закону, для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Як передбачає положення ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Таким чином, на переконання слідчого судді, прокурор не довів наявність підстав вважати, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім. За таких обставин в задоволенні поданого клопотання слід відмовити.
Враховуючи те, що під час розгляду клопотання, прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, згідно положень ч.4 ст.194 КПК України, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а саме запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та покласти на нього обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до положення ч.1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 184, 186, 187, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
В задоволенні клопотання відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 2 місяців, тобто до 14 серпня 2016 року включно.
Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце постійного проживання АДРЕСА_3 , у понеділок, вівторок, середу, четвер, п`ятницю, а також у вихідні суботу, неділю, святкові дні, протягом строку тримання під домашнім арештом без застосування електронних засобів контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
1) прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження;
2) не відлучатися за межі м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Обов`язки на ОСОБА_5 покладено на строк до 14 серпня 2016 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дні його оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1