Справа № 404/5982/16-к
Номер провадження 1-кс/404/1095/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2016 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0011685 відносно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кіровограді, українця, громадянина України, без утриманців, не одруженого, чемпіона України 2014 року з джиу джицу, не навчається, офіційно не працевлаштованого, мешкає по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється в тому, що він 18.09.2016 року приблизно о 01 годині, разом з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановленою слідством особою по АДРЕСА_2 , поруч з будівлею магазину «АТБ», під час конфлікту з ОСОБА_10 , спільно умисно нанесли останньому удари ногами і руками в область голови тулуба та кінцівок ОСОБА_10 , від яких на тілі потерпілого, згідно довідки Кіровоградської обласної лікарні від 18.09.2016 року, утворились тілесні ушкодження у виді: закритої тупої травми живота, розриву селезінки, внутрішньо-черевної кровотечі, забою грудної клітини. Такі тілесні ушкодження можуть відноситися до категорії тяжких, за критерієм небезпеки для життя в момент спричинення.

Слідчий з прокурором заявлені в клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, так-як: відсутня вина і ризики невиконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, слідству він допомагає та не переховується.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки медична довідка, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, результати впізнання, протоколів допиту очевидців та потерпілого, а також результати огляду місця події, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 121 КК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад пять років. (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Злочин, по якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: закінченим, тяжким, умисним, за попередньою змовою групою осіб, посягає на такі найвищі соціальні цінності як: життя та здоров`я людини,від якого настали невідворотні наслідки-втрата функції внутрішнього органу. Підозрюваний не надав медичну допомогу потерпілому. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особистість підозрюваного, який підозрюється у зухвалому застосуванні насильства, офіційно не працевлаштований, не навчається. Шкода не відшкодована, потерпілий лікується, невідомий і час реабілітації хворого. Врахував і тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину - до 10 років позбавлення волі. За таких умов вважаю, що відносно підозрюваного не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист прав потерпілого, тощо (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

По відношенню до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою, так як наявні в матеріалах клопотання дані підтверджують існування ризиків, передбачених п.п.1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто дають достатні підстави вважати, що у разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

Прокурор довів, що ОСОБА_6 після подій, в яких він підозрюється, вчиняв свідомі дії спрямовані на приховування злочину так-як: залишив місце пригоди і переховувався, не надав першу медичну допомогу потерпілому, ігнорував виклики до слідчого для проведення слідчих дій з його участю, не вказав особу та місцезнаходження можливого співвиконавця, тобто свідомо активно перешкоджає встановленню істини по справі, що значно підвищує ступінь його суспільної небезпеки, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а домашній арешт у даному випадку, є неефективним заходом забезпечення.

Відстоювання ОСОБА_6 власної правової позиції, є вагомою підставою для перешкоджання у встановленні чи перекручуванні визначальних обставин у справі, знищенню слідів злочину. У повнолітньому віці він офіційно не працював, не навчається. Відсутність законного джерела доходу, обізнаність про місце проживання потерпілого, наявність не вирішеного побутового конфлікту, свідчить про ризик продовження вчинення ним злочину, або вчинення нового злочину, впливу на потерпілого, очевидців та їх родичів, що негативно позначиться на розумних строках, так-як це затягне ухвалення остаточного рішення. ОСОБА_6 , підозрюється в тяжкому злочині в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці у нічний час, тобто останній не сформував стійких соціальних цінностей, не дотримується правил поведінки та не може врегульовувати конфлікти мирним шляхом, відтак запропонований слідчим запобіжний захід попередить вчинення підозрюваним можливих нових злочинів та повністю забезпечить виконання покладених на нього обов`язків. Відсутні підстави вважати, що тотожні дії він не допустить знову.

ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у злочині, пов`язаному із застосуванням насильства по відношенню до потерпілого, тому на виконання вимог положень п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не має підстав для визначення йому застави при застосуванні запропонованого слідчим виду запобіжного заходу.

На початковій стадії досудового розслідування слідчий суддя з об`єктивних причин не може дати оцінку належності та допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини зясовує суд, тому твердження сторони захисту про недоведеність дій підозрюваного не є предметом дослідження. При вирішенні цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Зміст довідки Кіровоградської обласної лікарні від 18.09.2016 року, про наявність на тілі потерпілого тілесних ушкоджень: закритої тупої травми живота, розриву селезінки, внутрішньо-черевної кровотечі, забою грудної клітини, є первинним неупередженим доказом, який приймається при доказуванні обґрунтованості пред`явленої підозри. Відмова в задоволенні поданого клопотання, через відсутність висновку судового медичного експерта є неприпустимою, оскільки неможливо провести такі спеціальні дослідження без результатів слідчих експериментів та медичних карт хворого. Слушні доводи сторони обвинувачення, що за критерієм небезпеки для життя в момент їх спричинення, такі тілесні ушкодження відносяться до тяжких.

Позитивні характеристики

Дія застосованого запобіжного заходу не повинна перевищувати строку досудового розслідування, тобто до 17 години 34 хвилин 19 листопада 2016 року. (час першого вручення повідомлення про підозру).

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 183, 193-197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосувати запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на 58 днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_6 , обчислювати з моменту проголошення цієї ухвали слідчого судді, з 17 години 34 хвилин 23 вересня 2016 року.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою припиняє свою дію о 17 годині 34 хвилини 19 листопада 2016 року.

Розмір застави не визначається.

Відмовити у задоволенні вимог в частині запропонованого строку (60 днів) застосування такого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1