Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6166/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 травня 2016 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської місцевої прокуратури №7 м. Києва ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000066 від 05.04.2016 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 200 КК України. В ході розслідування вказаного кримінального провадження у прокурора виникла необхідність вчинити наступні процесуальні дії:

- накласти арешт на грошові кошти на рахунку № НОМЕР_1 , відкритий ТОВ "Фінансова компанія "Український факторинговий центр" у ПАТ «ЮСБ Банк»;

- заборонити розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на даному рахунку клієнта ПАТ «ЮСБ Банк» ТОВ "Фінансова компанія "Український факторинговий центр" за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету;

- зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на адресу ТОВ "Фінансова компанія "Український факторинговий центр" до ПАТ «ЮСБ Банк», на внутрішньобанківський рахунок №3720 та зупинити видаткові операції з коштами, які надійшли на адресу ТОВ "Фінансова компанія "Український факторинговий центр" та вже знаходяться на рахунку №3720, за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів;

- ПАТ «ЮСБ Банк» надати прокурору довідку про залишок коштів на рахунку № НОМЕР_1 при накладенні арешту на кошти ТОВ "Фінансова компанія "Український факторинговий центр" та в подальшому надавати дану інформацію про залишок коштів на рахунку за запитом прокурора.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя вважає, що його слід повернути прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У ч. 1, 2 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього копій документів та інших матеріалів не вбачається, що грошові кошти товариства, які знаходяться на відповідному рахунку в Банку визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

У клопотанні не зазначено точної суми грошових коштів, які є речовим доказами і на які необхідно накласти арешт.

Прокурором не обґрунтовано які саме конкретні грошові кошти (розмір, валюта), що знаходяться на відповідному рахунку у Банку були об`єктом злочинних дій.

У поданому клопотанні не визначений статус вказаного рахунку, в зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати питання про те, чи накладення арешту не буде перешкоджати видатковим операціям по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету та заробітної плати.

Крім того, вимоги прокурора про зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що знаходяться на внутрішньобанківському рахунку № НОМЕР_2 та зобов`язання Банку надати довідку про залишок коштів на рахунку та у подальшому надавати інформацію по рахунку за запитом прокурора, жодним чином не обґрунтовані.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 170 - 172, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна повернути прокурору ОСОБА_2 , для усунення недоліків.

Встановити прокурору Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_2 строк у 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1