печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 листопада 2015 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва клопотання адвоката ОСОБА_4

в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005672 від 31.08.2015р., про зміну запобіжного заходу в інтересах

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Субіч Кам`янець-Подільського району Хмельницького району, громадянина України, не одруженого, не працюючому, студента 1 курсу Подільського державного аграрно-технічного університету, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 294, ч. 3 ст. 345 КК України, про зміну запобіжного заходу, -

В С Т А Н О В И В :
Захисник ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005672 від 31.08.2015р., звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 201 КПК України про зміну підозрюваному запобіжного заходу з тримання під вартою на будь-який інший більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі.

В обґрунтування доводів та вимог клопотання зазначив, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.09.2015р. № 757/31825/15-к задоволено клопотання слідчого слідчого відділу Печерського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю до 29.10.2015р. без визначення розміру застави.

За наслідками апеляційного розгляду ухвалою апеляційного суду м. Києва від 15.09.2015р. залишена без змін ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.09.2015р.

Сторона захисту вважає, що після спливу тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали суду про застосування запобіжного заходу підозрюваному на даний час існує необхідність та наявні підстави для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 , на інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою з наступних підстав.

На обґрунтування клопотання захисник зазначає, що на даний час відпала потреба у застосування саме такого виду запобіжного заходу, а тому він повинен бути змінений на інший, не пов`язаний з триманням під вартою, виходячи з практики застосування Європейським судом з прав людини, відповідно до якої підставою для позбавлення волі і для продовження тримання під вартою мають бути вагомі підстави, та одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без зазначення підстав, з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби підозрюваний може перешкоджати провадженню по справі, переховуватись від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатніми для ухвалення рішення про тримання особи під вартою. Крім того, з посиленням на п. 85 Рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» (№ 40107/02 від 10.02.2011р.) заявник зазначає, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, чого в даній конкретній кримінальній справі не має.

Також захисник зазначає, що повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень ОСОБА_5 розмито та не чітко визначає обсяг дій підозрюваного, які стали підставою для повідомлення йому про підозру, зокрема, не розписана суб`єктивна та об`єктивна сторони інкримінованих йому злочинів. З доданого до клопотання протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 не вбачається, що саме від ОСОБА_5 він отримав тілесні ушкодження, в матеріалах клопотання відсутні будь-які медичні документи, що б підтверджували наявні у ОСОБА_8 тілесні ушкодження, їх тяжкість, або механізм утворення. В матеріалах клопотання міститься протокол огляду трупу ОСОБА_9 , який помер внаслідок розриву ручної гранати, в застосуванні якої підозрюється зовсім інша особа, а не підозрюваний. Таким чином, за міркуванням захисника, будь-яких належних та допустимих доказів, за умови того, що в місці подій велася постійно як оперативна з`йомка, так і з`йомка операторів ЗМІ, жодного відео-фото доказу вчинення ОСОБА_5 будь-яких із інкримінованих йому дій, не надано. Також, підстави вважати, що відносно ОСОБА_5 існує хоча б один ризик, визначений у ст.177 КПК України, на сьогоднішній день є необгрунтованими та нічим не підкріплені.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 заявлене клопотання підтримали, наполягали на його задоволені.

Прокурор, посилаючись на наявність підстав для продовження строку тримання підозрюваного під вартою, проти заявленого клопотання заперечував, обґрунтувавши в судовому засіданні висунуту ОСОБА_5 підозру, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та повідомив, що 27.10.2015р. відносно підозрюваного продовжено строк тримання підозрюваного під вартою ще на два місяці строком до 21.12.2015р.

Вивчивши матеріали, якими обґрунтоване подане клопотання, дослідивши в судовому засіданні ухвали судів першої та апеляційної інстанції з приводу застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, представлені стороною обвинувачення матеріали кримінального провадження, а також стороною захисту документи на підтвердження щодо позитивної характеристики особи підозрюваного, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням МВС здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005672, внесеному в ЄРДР 31.08.2015р., за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 263, ст. 293, ч. 2 ст. 294, ч. 2 ст. 342, частинами 2, 3 ст. 345, ст. 348 КК України.

ОСОБА_5 являється підозрюваним у зазначеному кримінальному провадженні.

31.08.2015р. ОСОБА_5 затримано на підставі ст.208 КПК України і 01.09.2015р. повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 294, ч. 3 ст. 345 КК України.

02.09.2015 року Печерським районним судом м. Києва відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 29.10.2015 включно без визначення розміру застави.

19.10.2015 року Першим заступником Генерального прокурора України строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до 31.03.2016 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 27.10.2015р. відносно ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 21.12.2015р.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Згідно вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Метою і підставою залишення дії запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою продовжують залишатися запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків, потерпілих, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні іншим чином.

Обґрунтованість підозри складає сукупність належних даних, які містяться у протоколах огляду місця події від 31.08.2015р. та 31.08.2015р., протоколах огляду трупів ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , протоколі огляду місця події від 19.09.2015р., в ході якого у ОСОБА_5 вилучено одяг, в якому він був одягнений 31.08.2013р., протоколах допиту свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , які вказали на ОСОБА_5 , як на особу, яка брала активну участь у масових заворушеннях біля Верховної Ради України, закидувала на кордини правоохоронців димові шашки, а саме, свідок ОСОБА_14 зазначив, що ОСОБА_16 разом із ОСОБА_17 закидували на кордини правоохоронців димові шашки, які доставав зі свого рюкзака ОСОБА_5 , подпалював їх, при цьому ОСОБА_18 запалюючи димову шашку не відразу кидав її в бік міліціонерів та нацгвардійців, а спочатку розмахував нею біля себе, а тільки потім кидав її, таким чином збільшуючи кількість диму біля себе; протоколах пред`явлення особи для впізнання, проведеного за участю зазначених свідків, які впізнали саме ОСОБА_5 на цих фотознімках, як особу, відносно якої вони давали пояснення в якості свідків про вчинення останнім противоправних дій, у висновках експертів.

Враховуючи те, що обґрунтованість ОСОБА_5 підозри встановлена дослідженим в судовому засіданні судовим рішенням апеляційного суду міста Києва від 15.09.2015р., а також зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в матеріалах кримінального провадження та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 294, ч. 3 ст. 345 КК України, а також з огляду на те, що в ході розгляду клопотання не було здобуто даних, які б свідчили про зміну обставин, що стали підставою для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу підозрюваному на більш м`який, ніж тримання під вартою, не підлягає задоволенню.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя також вважає необґрунтованою позицію сторони захисту щодо неправильності кваліфікацій дій підозрюваного за зазначеними статтями оголошеної йому підозри, що тягне за собою безумовне звільнення підозрюваного з-під варти, оскільки при розгляді питання про застосування запобіжного заходу не може вирішуватись питання про правильність кваліфікації дій, а розглядається лише питання про обґрунтованість підозри. «Обґрунтованість підозри» передбачає собою наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обгрунтованим» залежить від усіх обставин.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Європейська комісія з прав людини у своєму рішенні за скаргою «Феррарі-Браво проти Італії» також зазначила, що затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, а саме встановлення реальних збитків та кваліфікуючих ознак, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Перевіривши доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, слідчий суддя встановив, що наведені ним доводи є обґрунтованими, викладені в ухвалі суду ризики не зменшилися та існують на даний час. При цьому слідчий суддя врахував тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обґрунтовано підозрюється, дані про його особу та дійшов висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні досліджений стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 , його міцні соціальні зв`язки, також встановлено, що підозрюваний зареєстрований та має постійне місце проживання з батьками, навчання за денною формою навчання в університеті за місцем проживання, виключно позитивно характеризується.

Однак, наявність позитивних характеристик підозрюваного ОСОБА_5 , його активна громадська діяльність, бездоганна репутація, відсутність судимостей, наявність у підозрюваного місця постійного проживання та роботи, не можуть бути безумовними підставами для звільнення підозрюваного з під варти, оскільки не спростовують висновки суду про те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи особливу тяжкість та суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчинених кримінальних правопорушеннях, виключно позитивні дані про особу підозрюваного, його соціальні зв`язки, наявність значного суспільного інтересу в результатах розслідування кримінального провадження, та суспільну небезпечність самих кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя дійшов висновку, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків а також запобігання перерахованим вище ризикам, з приводу чого до підозрюваного не може бути застосовано жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Крім того, клопотання захисника не містить і слідчим суддею при його розгляді не встановлено обставин, які би свідчили, що необхідність застосування до ОСОБА_5 раніше застосованого запобіжного заходу на теперішній час відпала.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність на цій стадії кримінального провадження обставин, які виправдовують подальше обмеження права ОСОБА_5 перебувати на волі. Таке судове рішення не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком віповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 180, 183, 193, 194, 196, 197, 201, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005672 від 31.08.2015р., про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02.09.2015р. на більш м`який запобіжний захід - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1