пр. № 1-кс/759/4342/15
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 жовтня 2015 року слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши, погоджене з прокурором прокуратури Святошинського району м. Києва ОСОБА_3 , клопотання старшого слідчого СВ Святошинського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_4 про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтями ст. 190 ч.2 КК України,

В С Т А Н О В И В:
До Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Святошинського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_4 про застосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом надання тимчасового доступу до до оригіналу актового запису про шлюб № 1179, в якому міститься підпис померлого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває у відділі реєстрації актів громадянського стану Святошинського району м. Києва, за адресою: АДРЕСА_1 , з можливістю вилучення його в якості порівняльного матеріалу для проведення почеркознавчої експертизи.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що В ході досудового розслідування встановлено, що до Святошинського РУ ГУ МВС України в м. Києві надійшла заява ОСОБА_6 , щодо можливих неправомірних дій ОСОБА_7 і ОСОБА_8 при оформленні документів дарування та на право спадщини на майно померлого ОСОБА_5 .

Допитаний у справі як потерпілий ОСОБА_6 пояснив, що в 1979 році йому було виділено квартиру АДРЕСА_2 , яку вподальшому було приватизовано в рівних частинах на його дружину ОСОБА_9 та сина ОСОБА_5

13.05.2000 його синами ОСОБА_5 та ОСОБА_10 було придбано та оформлено право власності на земельну ділянку розміром 0,0667 га, розташовану по АДРЕСА_3 . У 2000 році помер його старший син ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його син ОСОБА_5 . Після смерті синів, у 2011 році він дізнався про те, що при житті, його син ОСОБА_5 оформив заповіт на все своє рухоме та нерухоме майно на користь дружини ОСОБА_7 , а перед цим оформив договір дарування 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_8 , яка являється двоюрідною сестрою ОСОБА_7 .

Ознайомившись із копіями зазначених заповіту і договору дарування, ним було виявлено, що підписи на них не відповідають підпису його покійного сина ОСОБА_5 і можуть бути підробленими. Крім того, станом на час оформлення даних документів його покійний син тяжко хворів, тому не міг самостійно виконувати дії, пов`язані з оформленням нотаріальних документів.

Допитана у справі як свідок ОСОБА_8 пояснила, що у 2008 році ОСОБА_5 , в якості гарантії здійснення оплати за надання з її сторони послуг по відновленню правовстановлюючих документів на земельну ділянку по АДРЕСА_3 , запропонував їй добровільно переоформити свою ? частину квартири АДРЕСА_2 . Вподальшому, ОСОБА_5 підписав договір дарування 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 на її користь, посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_11 . Оплату за свої послуги, які вона надавала ОСОБА_5 без оформлення відповідних документів, вона не отримала і дізналася, що ОСОБА_5 перед смертю підписав заповіт на все своє майно на користь її сестри ОСОБА_5 . На даний час, оригінал договору дарування частини 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 знаходяться у неї, при цьому право власності перереєстровано не було.

Допитана у справі як свідок ОСОБА_7 пояснила, що 23.03.2011 її покійний чоловік ОСОБА_5 , в її присутності, у приміщенні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 підписав заповіт на все своє рухоме та нерухоме майно на її користь. При цьому, ОСОБА_5 усвідомлював свої дії і керував ними самостійно.

Відповідно листа №18/01-16 від 09.06.2014 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_12 , 23.03.2011 за реєстровим номером 251 було посвідчено заповіт від імені ОСОБА_5 , про що зроблено відповідний запит в реєстрі реєстрації нотаріальних дій.

На даний час, виникла необхідність у проведені почеркознавчих досліджень, а саме: достовірності підпису покійного ОСОБА_5 на договорі дарування та заповіті.

Під час досудового розслідування встановлено, що у відділі реєстрації актів громадянського стану Святошинського району м. Києва знаходяться оригінал актового запису про шлюб № 1179, в якому міститься підпис померлого ОСОБА_5 , який необхідний в якості порівняльного матеріалу для проведення судово-почеркознавчої експертизи.

Беручи до уваги вищевикладене, а також те, що для встановлення осіб, причетних до вчинення даного кримінального правопорушення, проведення судово-почеркознавчих і технічних експертиз документів, що надасть можливість підтвердити або спростувати покази ОСОБА_6 , стосовно можливого підроблення договору дарування ? частини квартири і заповіту, а також те, що вказані документи мають істотне значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, просять клопотання задовольнити.

Зазначене питання вирішується у відкритому судовому засіданні.

Слідчий клопотання підтримав і просив його задовольнити.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, вислухавши думку слідчого, який підтримує дане клопотання, суд прийшов до висновку про необхідність часткового задоволення даного клопотання, виходячи із такого.

На підставі ч. 2 ст. 163 КПК України та оскільки існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, суд вважає за необхідне розглянути клопотання без виклику службових осіб відділу реєстрації актів громадянського стану Святошинського району м. Києва, оскільки їх присутність призведе до передчасного розголошення відомостей, які безпосередньо стосуються суті кримінального провадження та процесуальних дій, які заплановано провести з метою збирання доказів.

У провадженні слідчого відділу Святошинського РУ ГУМВС України в

м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003, відомості про яке внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення 23.11.2012, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінально-процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 статті 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження як тимчасовий доступ до речей і документів і тимчасове вилучення майна.

Тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх (здійснити їх виїмку) (частина 1 статті 159 КПК України).

Слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів (частина 7 статті 163 КПК України).

Суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних мате ріалах вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню, оскільки в клопотанні не доведено наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної чи юридичної особи, не надано доказів, що особа зареєстрована за зазначеною адресою.

Пояснення, додані до матеріалів клопотання, не є належним джерелом доказу, в силу Глави 4 КПК України, а тому не може прийматись слідчим суддею до уваги.

Подане клопотання є формальним без зазначення будь-яких доводів та доказів на підтвердження зазначеного в клопотанні.

Враховуючи наведене, відсутні підстави для задоволення клопотання.

Керуючись статтями 131, 132, 159-164 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотанні старшого слідчого СВ Святошинського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_4 про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтями ст. 190 ч.2 КК України - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1