Провадження по справі № 1-кс/752/5117/15
Заявник вважає, що арешт на грошові кошти ТОВ «ТРЕСТ КИЇВБУДПОСТАЧ» накладено незаконно та з порушенням норм чинного законодавства, у зв’язку з чим просить його скасувати.
Заявник зазначає про те, що санкція ч.2 ст.205 КК України, відомості за якою внесено відносно ТОВ «ТРЕСТ КИЇВБУДПОСТАЧ» до ЄРДР, не передбачає додаткового покарання у вигляді конфіскації майна або спеціальної конфіскації, цивільного позову у кримінальному провадженні не заявлено, а відтак відсутні підстави для накладення арешту на кошти ТОВ «ТРЕСТ КИЇВБУДПОСТАЧ».
В судове засіданні представник заявника не з’явився, про час та місце судового засідання заявник повідомлявся належним чином, причини неявки представника не повідомив.
Досудовим розслідування встановлено, що група осіб, діючи спільно зі службовими особами підрозділів Головного управління Державної фіскальної служби у м.Києві, з метою надання підприємствам реального сектору економіки незаконних послуг з формування технічного податкового кредиту з податку на додану вартість, тобто ухилення від сплати податків, а також незаконної конвертації безготівкових коштів у готівку шляхом укладення нікчемних угод, організувала діяльність низки фіктивних підприємств, о увійшли до складу «конвертаційного центру», до якого належить і ТОВ «ТРЕСТ КИЇВБУДПОСТАЧ».
Як зазначено в ухвалі слідчого судді від 04.03.2015 року, наявні підстави вбачати, що вказане майно, а саме грошові кошти відповідає критеріям, визначеним п.п.3, 4 ч.2 ст.170 КПК України, тобто є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов’язаного з їх незаконним обігом, одержані внаслідок кримінального правопорушення та/або є доходами від них.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст. 167 цього Кодексу.
Зі змісту ч.2 ст.167 КПК України вбачається, що таким майном може бути, зокрема,
майно, яке є предметом кримінального правопорушення, одержане внаслідок кримінальних правопорушень та/або є доходами від нього.
Згідно з ч.2 ст.174 КПК України
арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про те, що накладення арешту необхідно з метою недопущення зникнення, втрати чи настання інших несприятливих наслідків у кримінальному провадженні, а саме конвертування грошових коштів у готівкову форму, що призведе до неможливості встановлення їхнього місцезнаходження.
Доводи клопотання заявника підстав для висновку про необхідність скасування арешту коштів не надають.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170, 174, 369-372, 392-393, 395 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п’яти днів з дня її оголошення.