Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2013 року Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря Миколаєць Я.П., прокурора Кутового Д.В., слідчого Хамлова С.П., захисника ОСОБА_1, підозрюваного ОСОБА_2, розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві майора міліції Хамлова С.П., в рамках кримінального провадження №0004819 від 25.06.2013 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 121, ч.1 ст. 125 КК України, про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Львівської області, Самбірського району, м. Самбір, громадянина України, українця, освіта середньо-спеціальна, не одруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, який утримується під вартою в Київському слідчому ізоляторі, раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві майор міліції Хамлов С.П., за згодою старшого прокурора прокуратури Подільського району м. Києва Кутового Д.В., звернувся до суду з клопотанням, про продовження строку тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовано тим, що дане досудове розслідування розпочате 25.06.2013 року слідчим відділом Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві щодо ОСОБА_2 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 , ч.1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.06.2013 приблизно о 04.00 год. ОСОБА_2, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Вишгородська, 45 спричинив ножем ОСОБА_5 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини, гемопневмоторакс, підшкірна емфізема, а також ОСОБА_6 у вигляді різаної рани поясничної ділянки справа.

26.06.2013 ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч.1 ст. 125 КК України.

У вчиненні зазначених кримінальних правопорушень підозрюється ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

26.06.2013 року ОСОБА_2 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України .

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 26.06.2013 року ОСОБА_2 обрано запобіжний захід - тримання під вартою.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_2 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 24.06.2013 року; протоколом огляду місця події від 26.06.2013 року; показаннями потерпілого ОСОБА_5, який вказав, що саме ОСОБА_2, використовуючи ніж спричинив йому тяжкі тілесні ушкодження; показаннями потерпілого ОСОБА_6, який вказав, що саме ОСОБА_2, використовуючи ніж спричинив йому тілесні ушкодження; показаннями, наданими потерпілими ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в ході одночасного допиту з підозрюваним ОСОБА_2; показаннями свідка ОСОБА_7, який вказав, що дізнався від працівників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про те, що саме ОСОБА_2 спричинив їм тілесні ушкодження;

22.08.2013 року строк досудового слідства у кримінальному провадженні № 0004819 від 26.06.2013 року закінчується, однак закінчити розслідування у встановлений законом строк не видається за можливе, оскільки по справі призначено і на даний час не завершено проведення судово-медичної експертиз, а також виконати інші слідчі дії направлені на завершення досудового розслідування. Крім того, у провадженні необхідно вирішити питання щодо остаточної кваліфікації злочинних дій підозрюваного та здійснити відкриття матеріалів в кримінальному провадженні, відповідно до вимог ст. 290 КПК України.

У судовому засіданні слідчий внесене до суду клопотання підтримав.

У судовому засіданні прокурор також просив клопотання задовольнити з підстав викладених у ньому, на запитання суду щодо порушення процесуальних строків внесеного до суду клопотання, зазначив суду, що останнє було подано з порушенням строків, оскільки орган досудового розслідування неодноразово повідомляв прокурора що датою закінчення строку тримання під вартою є 24.08.2013 року, а в подальшому було повідомлено про дату 26.08.2013 року про що свідчить копія списку, що був наданий до прокуратури Подільського району. В свою чергу, процесуальний прокурор, не пересвідчився в даті закінчення строку тримання особи під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_2, в судовому засіданні проти задоволення клопотання про продовження строку тримання під вартою заперечував, зазначив, що підстав впливати на свідків та потерпілих по справі, з урахуванням визнання своєї провини в інкримінованому йому злочинні, у підозрюваного не має.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив що обґрунтування заявленого клопотання, з урахуванням повідомлених підозрюваним обставин, є безпідставними, перебування не в умовах позбавлення волі підозрюваного, на проведення слідчих дій, щодо яких звернувся з клопотанням слідчий, не вплине, просив також урахувати вік та стан здоров'я підозрюваного.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання у зв'язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов'язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з'явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої хвали про тримання під вартою.

У відповідності до роз'яснень наданих в п. 18 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України від 04.04.2013 року клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням із прокурором не пізніше ніж за п'ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Якщо ж таке клопотання подане пізніше, воно вважається поданим із порушенням процесуальних строків. Слідчий суддя, суд у такому випадку, приймаючи клопотання до розгляду, зобов'язаний порушити питання про відповідальність слідчого, прокурора, який порушив процесуальний строк, перед органами, які уповноважені притягати його до дисциплінарної відповідальності (наприклад, перед прокурором вищого рівня). Слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою (зокрема, йдеться про застосування застави), у багатьох випадках навіть не розглядалася. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК. Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовження його застосування має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання (продовження), так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК). Слідчому судді, суду необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111-112 рішення від 01 березня 2007 року; п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року.

З матеріалів вбачається, що ОСОБА_2 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, провину в інкримінованому йому діянні визнає, дані про особу, зокрема, що ОСОБА_2 має постійне місце реєстрації та проживання, характеризується виключно позитивно, згідно доданих до матеріалів клопотання доказів свідки та потерпілі по справі допитані, в тому числі в ході одночасного допиту з підозрюваним, що було основною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відповідно до Ухвали Подільського районного суду м. Києва від 26.06.2013 року, призначені по справі слідчі дії, відповідно до положень п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України, не перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої хвали про тримання під вартою, більш того, згідно пояснень слідчого в судовому засіданні проведенню судово -медичних експертиз перешкоджала саме позиція потерпілих по справі, а відтак керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим та прокурором не доведено, що обставини зазначені у ч. 3 ст. 199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

Одночасно, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_2, запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки жоден із більш м'яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Керуючись ст. ст. 32, 131, 132, 176 - 178, 181, 183 - 184, 193-194, 196-197, 202, 369, 372, 395, 492 КПК України, ст. ст. 5, 6 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві майора міліції Хамлова С.П., в рамках кримінального провадження №0004819 від 25.06.2013року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 121, ч.1 ст. 125 КК України, про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити;

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати будинок АДРЕСА_1 цілодобово;

Покласти на підозрюваного ОСОБА_2 обов'язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою до старшого слідчого СВ Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві майора міліції Хамлова С.П., чи особи в провадженні якої знаходиться кримінальне провадження № 0004819;

не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз'яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України, представники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з'являтись в житло, під арештом в якому він перебуває цілодобово, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов'язаних із виконанням покладених на нього зобов'язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк виконання покладених обов'язків у порядку ст. 194 КПК України рахувати - 2 місяці з дня постановлення ухвали;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваВ.В. Гребенюк