Справа № 699/304/14-к
Номер провадження 1-кп/699/34/15
УХВАЛА
07.07.2015 м.Корсунь-Шевченківський
Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області в складі :

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження №0000035, дані за яке внесені до ЄРДР 05.02.2014, щодо :

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України;

за участю сторін кримінального провадження:

з боку обвинувачення:

процесуального прокурора прокуратури Корсунь-Шевченківського району ОСОБА_4 ,

з боку захисту:

обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника, адвоката ОСОБА_5 ,

суд

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що він 04 лютого 2014 року, близько 21 години, перебуваючи у будинку АДРЕСА_2 , під час конфлікту з потерпілим ОСОБА_6 , який виник раптово, під час словесної перепалки, умисно заподіяв ОСОБА_6 тяжкі тілесні ушкодження у вигляді:

травматичних субарахноїдальних крововиливів, перелому кісток носу, забійної рани зовнішнього носу та лівого вуха, синців голови, крововиливів в м`які покриви голови зі сторони їх внутрішньої поверхні, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, які небезпечні для життя, а в даному випадку спричинили смерть потерпілого ОСОБА_6 , згідно даних висновку експерта № 12 від 17 березня 2014 року.

Згідно вказаного висновку експертизи смерть потерпілого ОСОБА_6 настала за 8-16 годин до проведення розтину. Тобто, оскільки розтин був проведений 05 лютого 2014 року з 10 години, то смерть могла настати з 18 години 04 лютого 2014 року до 02 години ночі 05 лютого 2014 року.

Обвинувачений не погодився з даним висновком експерта щодо часу настання смерті потерпілого, надавши суду письмове заперечення на експертизу , в якій вказав, що він, маючи таблицю, розроблену ОСОБА_7 , яка міститься в методичних рекомендаціях « Визначення давності настання смерті у судово-медичній експертизі » прийшов до висновку, що визначення часу настання смерті, яка могла бути раптовою, на його думку, залежить від початку часу огляду трупа та його зовнішнього огляду, тривалості відновлення трупних плям, виникнення «плям Тардьє », стану внутрішніх органів.

А тому, враховуючи вказані в обвинувальному акті дані медичної експертизи, обвинувачений прийшов до висновку, що внутрішнє дослідження трупу було розпочате об 11.25 год. та враховуючи дані вказаної таблиці та дані експертизи, обвинувачений вважає, що смерть потерпілого настала в період часу: 6-12 годин до початку розтину, тобто від 23.25 години 04.02.2014 до 05.00 години ранку 05.02.2014., але він в цей час у вказаному будинку не був.

Суд, під час розгляду даного кримінального провадження, на виконання вимог ст. 356 КПК України, задовольнив клопотання обвинуваченого та викликав експерта ОСОБА_8 , який проводив вказану медичну експертизу, у судове засідання для роз`яснення вказаного висновку експертизи.

Допитаний у судовому засіданні судово-медичний експерт ОСОБА_8 , будучи приведеним до присяги та попередженим про кримінальну відповідальність, суду роз`яснив, що він керується у своїй роботі, в т.ч. Законом України «Про судову експертизу», Інструкцією про порядок проведення судово-медичної експертизи, затверджену наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. № 6; «Правилами проведення судово-медичної експертизи /досліджень/ трупів у бюро судово-медичної експертизи», що наведені у наказі МОЗ України № 6, зареєстрованого у МЮ України 26 липня 1995 р. за № 248/784, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджену Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5.

На запитання обвинуваченого експерт дав наступні роз`яснення.

Що для вирішення питання про час настання смерті людини судово-медична практика користується багатьма методичними рекомендаціями, в т.ч. і рекомендаціями ОСОБА_7 , на які посилається обвинувачений.

Але до даного часу немає таких методів, методик, які б однозначно і достатньо точно забезпечили визначення часу, що минув після смерті особи, оскільки зі смертю окремі тканини та органи відмирають не зразу, а поступово і переживаємість їх різна, вони здатні реагувати певний час на різноманітні зовнішні подразнення, подібно до того, як це було за життя.

Це також залежить від структури тіла померлого, умов знаходження трупа, температури повітря і т.д. Але ступінь виразності таких реакцій експерти використовують для встановлення давності настання смерті.

Експерт пояснив, що згідно з «Правилами проведення судово-медичної експертизи /досліджень/ трупів у бюро судово-медичної експертизи» дослідження трупних змін проводяться послідовно, починаючи з визначення на дотик охолодження трупа в прикритих одягом і відкритих частинах тіла.

Час появи і розвиток трупного заклякання дуже коливається у часі, залежно від зовнішніх факторів, індивідуальних особливостей трупа, причини смерті і його треба враховувати тільки разом з іншими даними та орієнтуватись на усереднені строки.

Трупне заклякання розповсюджується на всі групи м`язів в середньому протягом 14-16 год.

Посмертні зміни значною мірою залежать від умов, у яких знаходиться труп, зокрема: від температури навколишнього середовища, вологості, доступу кисню, власне стану трупу: розвиненість м`язів, ожиріння, виснаження тощо.

Експерт пояснив, що ранніми ознаками смерті є : трупне охолодження, яке залежить від місця знаходження трупа, одягу, маси тіла, температури тощо; трупне висихання; трупне задубіння. Трупні плями з`являються в середньому через 2-4 години після смерті, інколи через 6-8 годин, як і зміни очей.

Давність настання смерті це час, що минув з часу смерті до моменту огляду ( дослідження ) трупа.

До достовірних ознак смерті відносяться трупні плями, заклякання, охолодження трупа.

Тобто, експерт пояснив, що з урахуваннях наданих та встановлених даних, він, як експерт і прийшов до висновку, що після одержання вказаних тілесних ушкоджень потерпілий міг жити ще кілька годин, а тому його висновок, що смерть потерпілого настала за 8-16 годин до проведення розтину відповідає вказаним інструкціям, методикам.

А тому, оскільки розтин потерпілого був проведений 05 лютого 2014 року з 10 години, то смерть потерпілого могла настати з 18 години 04 лютого 2014 року до 02 години ночі 05 лютого 2014 року.

Після допиту експерта обвинувачений заявив клопотання про призначення медичної експертизи медичному експерта м. Києва для надання висновку щодо експертизи №12 від 17.03.2014, оскільки він не згодний з висновком експерта щодо часу настання смерті потерпілого.

Дане клопотання обвинувачений мотивував тим, що висновок експерта суперечить наданій йому таблиці, розробленій ОСОБА_7 , яка міститься в методичних рекомендаціях « Визначення давності настання смерті у судово-медичній експертизі», оскільки керуючись даною таблицею, обвинувачений вважає, що смерть потерпілого настала за 6-12 години до часу огляду і розтину трупа, а не за 8-16 годин, як на те вказав експерт, а тому висновок неправильний і просить призначити медичну експертизу іншому експерту, для визначення часу настання смерті потерпілого,, а також вказано ще 11 запитань, щодо розташування трупа потерпілого, швидкості настання смерті, причини смерті, чи буде використовувати експерт наукову літературу, таблиці для цього та які.

Адвокат підтримав клопотання обвинуваченого.

Прокурор вважає, що клопотання не підлягає до задоволення, оскільки час настання смерті потерпілого ніяк не впливає на причини настання смерті,така настала в межах 8-16 годин, а тому вважає, що у задоволенні такого необхідно відмовити.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання не підлягає до задоволення на підставі наступного.

Відповідно до положень ч.1 ст. 356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

Клопотання обвинуваченого було про це заявлено і задоволено.

Обвинувачений допитав експерта у суді в т.ч. за кваліфікацію, стаж, за використання методик, методу дослідження, за дані відомостей при проведенні даної експертизи, про роз`яснення використаної термінології тощо.

Експерт ОСОБА_8 дав обґрунтоване роз`яснення свого висновку та якими документами він керувався при проведенні даної експертизи.

Відповідно до роз`яснень, даних у постанові Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», із змінами, внесеними згідно з ППВС України № 15 від 25.05.98, додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

В ухвалі про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань.

Комплексна експертиза призначається у випадках, коли необхідно провести дослідження за участю декількох експертів, які є фахівцями у різних галузях знань.

КПК України 2012 року взагалі не передбачає таких експертиз.

З огляду на зазначене, оскільки обвинувачений в судовому засіданні не довів суду, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження необхідне повторне залучення експерта, та те, що на вирішення залученого стороною обвинувачення експерта були поставлені запитання, що не дозволили дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надав неповний чи неправильний висновок, а також що маються розбіжності між обсягом поставлених запитань і висновком експерта, та що маються якісь суперечності між висновком і наявними у кримінальному провадженні доказами, тому суд вважає необхідним відмовити у задоволенні вказаного клопотання.

Керуючись ст. 350, ч.2 ст. 369, ч.3 ст. 371, 372 КПК України,

суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 , обвинуваченого за ч.2.ст.121 КК України, про призначення медичної експертизи медичному експерту м. Києва для надання експертного висновку по медичній експертизі № 12 від 17.03.2014 у кримінальному провадженні №0000035, дані за яке внесені до ЄРДР 05.02.2014, через відсутність законних підстав для цього.

Продовжити розгляд даного кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1