Справа № 127/9519/26
Провадження № 1-кс/127/3801/26
У Х В А Л А

Іменем України

25 березня 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання слідчого СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що Головним управлінням Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000101 від 27.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 239, ч. 2 ст. 364 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність у накладенні арешту на майно, вилучене 20.03.2026 під час огляду місця події на польовій ділянці із кадастровим номером :06:001:0069, площею 5,2975 га, що розташована за межами с. Сідава Жмеринського району Вінницької області.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Власник майна до судового засідання не з`явився.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

До заходів забезпечення кримінального провадження віднесено накладення арешту на майно (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК).

Згідно з частиною третьою статті 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. (ч. 2 ст. 170 КПК)

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що Головним управлінням Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000101 від 27.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 239, ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що що в ході моніторингу відкритих даних Державного земельного кадастру та Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що на праві комунальної власності Жмеринській міській територіальній громаді належать земельні ділянки із кадастровими номерами :03:001:0090 площею 4,7325 га та :03:001:0178 площею 7,9929 га.

Зазначено, що земельна ділянка із кадастровим номером :03:001:0090 площею 4,7325 га на підставі договору оренди від 10.09.2012 перебуває у користуванні ОСОБА_5 , який, у свою чергу, на підставі договору суборенди від 01.10.2023 надав вказану земельну ділянку у строкове платне користування суборендарю ТОВ «Фірмовий смак».

Рішенням 34-ї сесії 8 скликання Жмеринської міської ради № 775 від 20.07.2023 «Про надання дозволів на розробку документації із землеустрою» та рішення 55-ї сесії 8 скликання Жмеринської міської ради № 1285 від 19.12.2024 «Про встановлення особистого сервітуту на використання земельних ділянок комунальної власності», а також на підставі договору про встановлення особистого сервітуту, зареєстрованого у Жмеринській міській раді за № 654 від 26.12.2024, земельну ділянку :03:001:0178 площею 7,9929 га передано у платне користування ОСОБА_5 строком на 5 років.

Наразі посадовими особами ТОВ «Фірмовий смак» у порушення норм використання земельної ділянки із кадастровим номером :03:001:0178 організовано проведення земельних робіт із облаштування ємності (резервуару) для зберігання рідких відходів, які у подальшому транспортуються та зливаються на земельні ділянки із кадастровими номерами :06:001:0071 площею 6,2691 га, :06:001:0070 площею 5,7349 га, :06:001:0069 площею 5,2975 га та :06:001:0068 площею 5,2977 га.

Встановлено, що земельна ділянка із кадастровим номером :03:001:0178 площею 7,9929 га належить до категорії земель сільськогосподарського призначення із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (сіножаті). Водночас посадові особи Жмеринської міської ради, зловживаючи владою та службовим становищем, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди, всупереч інтересам служби сприяли приватному підприємцю ОСОБА_5 у отриманні земельної ділянки у користування без проведення передбаченого законодавством електронного аукціону, для здійснення господарської діяльності, що не відповідає цільовому використанню землі, спричинивши тяжкі наслідки.

Посадові особи Жмеринської міської ради та управління Держпродспоживслужби, переслідуючи корисливий мотив, сприяли протиправній діяльності службових осіб ТОВ «Фірмовий смак» (, Вінницька область, Жмеринський район, с. Сідава, вул. Садова, буд. 1), пов`язаній з порушенням екологічних правил та норм.

Впродовж 20242026 років посадові особи Жмеринської міської ради зловживали владою та службовим становищем, сприяючи службовим особам ТОВ «Фірмовий смак» у здійсненні земельних робіт із будівництва та облаштування об`єкту для зберігання рідких відходів промислового характеру, що утворюються від вирощування та утримання сільськогосподарських тварин, чим порушили норми охорони та використання земель.

Після цього зазначені відходи за мовчазної згоди посадових осіб Держпродспоживслужби та за організованою вказівкою керівництва ТОВ «Фірмовий смак» видаляються із резервуару та транспортуються на земельні ділянки сільськогосподарського призначення із кадастровими номерами :06:001:0071, :06:001:0070, :06:001:0069 та :06:001:0068, де дотепер здійснюється їх несанкціонований злив.

Вказані дії службових осіб приватного підприємства призводять до забруднення та псування земель речовинами та відходами промислового походження, що створює небезпеку для довкілля.

Крім того, на виконання доручення щодо проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що одна ємність (резервуар) для зберігання рідких відходів розташована на земельній ділянці із кадастровим номером :03:001:0178 площею 7,9929 га, що знаходиться за адресою: вул. Садова, 1 ж, с. Сідава, Жмеринський район, Вінницька область, власником якої є ТОВ «Фірмовий смак» (). Інший резервуар розташований на земельній ділянці із кадастровим номером :03:001:0090 за тією ж адресою, власником якої є Жмеринська міська рада, що перебуває в оренді ТОВ «Фірмовий смак».

Протягом 17.03.2026 та 18.03.2026 транспортні засоби, зокрема трактор Т-150 д.н.з. НОМЕР_1 з бочкою для вивезення нечистот та трактор Т-150 д.н.з. НОМЕР_2 з бочкою для вивезення нечистот, здійснювали перевезення рідких відходів із зазначених резервуарів на земельні ділянки із кадастровими номерами :06:001:0071, :06:001:0070, :06:001:0069 та :06:001:0068, де відбувався їх несанкціонований злив.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 19 березня 2026 року у справі 127/9102/26 надано дозвіл заступнику начальника слідчого відділення Жмеринського РВП ГУНІ у Вінницькій області капітану поліції ОСОБА_6 та слідчим і прокурорам, які входять до групи слідчих та прокурорів по кримінальному провадженні, на проведення огляду земельної ділянки із кадастровим номером :06:001:0069 площею 5,2975 га, в рамках кримінального провадження №0000101 внесеного до ЄРДР 27.112025, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, шляхом відібрання зразків грунту.

Таким чином, 20.03.2026 в період часу з 17:13 до 18:01 на польовій ділянці із кадастровим номером :06:001:0069, площею 5,2975 га, що розташована за межами с. Сідава, Жмеринського району, Вінницької області, проведено огляд місця події, під час якого відібрано 14 проб ґрунту із зазначеної ділянки, поміщених до спеціального пакету НПУ PSP 2382636 та вилучених до Жмеринського РВП в якості речових доказів.

Вищевказані обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000101 від 27.11.2025 та іншими документами доданими на обґрунтування клопотання.

Постановою слідчого від 23.03.2026 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 20.03.2026 під час огляду місця події на польовій ділянці із кадастровим номером :06:001:0069, площею 5,2975 га, що розташована за межами с. Сідава, Жмеринського району, Вінницької області, а саме на 14 проб грунту із земельної ділянки із кадастровим номером :06:001:0069, площею 5,2975 га, що розташована за межами с. Сідава, Жмеринського району, Вінницької області, які поміщено до спеціального пакету Національної поліції України PSP 2382636.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя