Справа № 529/58/26
Провадження № 1-кп/529/56/26
ВИРОК

іменем України

23 лютого 2026 року Диканський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

секретаря с/з ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 0000861 по обвинуваченню:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с-ща Диканька Полтавського району Полтавської області, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , фактично проживаючого по АДРЕСА_2 , з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, на військовому обліку не перебуває, в силі ст. 89 КК України раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України

встановив:

Обвинувачений ОСОБА_4 07.11.2025 близько 13 год. порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, без спеціального на те дозволу, маючи прямий умисел, направлений на незаконну порубку дерев, прийшов до лісового масиву у кварталі 109 виділу 4 Диканського лісництва Полтавського надлісництва Філії «Слобожанський лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» поблизу с.Судівка Полтавського району Полтавської області та який відноситься до земель регіонального ландшафтного парку «Диканський», що у відповідності до ст. 3 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» відноситься до природно-заповідного фонду України.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, в період часу з 13 год. до 14 год. 30 хв. 07.11.2025 обвинувачений ОСОБА_4 діючи всупереч вимог ст. 69 Лісового кодексу України, не маючи лісорубного квитка та/або ордера на здійснення лісорубних робіт, впевнившись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає і вони є таємними для оточуючих, за допомогою заздалегідь заготовленого та прилаштованого знаряддя злочину, що необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу, а саме ручної пилки, здійснив незаконну порубку 2 дерев породи «Клен гостролистий», відділивши стовбур дерев від коріння.

Вказаними злочинними діями, обвинувачений ОСОБА_4 заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 35 067 грн. 20 коп.

Отже, ОСОБА_4 скоїв незаконну порубку дерев, вчинену на території об`єкту природно-заповідного фонду, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.246 КК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 свою вину у вчинені зазначеного кримінального правопорушення визнав повністю та підтвердив фактичні обставини викладені в обвинувальному акті. Також обвинувачений ОСОБА_4 додав, щопотрібну були дрова для опалення будинку, де він проживає. У вчиненому щиро розкаюється, просить суворо не карати. Цивільний позов заявлений прокурором в інтересах Диканської селищної ради про відшкодування шкоди в сумі 35 067 грн. 20 коп. визнає.

Представник Диканської селищної ради надав лист в якому просить розглядати кримінальне провадження у його відсутність, цивільний позов прокурора підтримує та просить задовольнити. Обвинуваченому ОСОБА_4 просить призначити покарання, строк та/або розмір якого наближений до найнижчої межі санкції.

Враховуючи визнання обвинуваченим ОСОБА_4 своєї винуватості у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд на підставі ч.3 ст. 349 КПК України визнав недоцільним дослідження доказів, стосовно тих обставин, які учасниками процесу не оспорюються, обмежившись допитом обвинуваченого ОСОБА_4 , а також дослідженням документів, які характеризують його особу та цивільного позову.

При цьому, судом роз`яснено положення ч.3 ст. 349 КК України, згідно яких сторони у такому випадку будуть позбавлені права оскаржити фактичні обставини, які сторонами не оспорюються, в апеляційному порядку.

Дії обвинуваченого ОСОБА_4 кваліфікуються судом за ч. 3 ст. 246 КК України, як незаконна порубка дерев, вчинена на території об`єкту природно-заповідного фонду.

Призначаючи покарання суд виходить з положень статтей 50, 65 КК України, в яких визначено, що покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, а також запобігання вчиненню нових злочинів як засудженим, так і іншими особами. При цьому, суд має врахувати ступінь тяжкості вчиненого злочину, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання, а особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів.

Згідно з ст. 66 КК України обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченого є щире каяття та визнання своєї вини.

Обставини, які обтяжують покарання обвинуваченого, відповідно до ст. 67 КК України відсутні.

При призначенні покарання суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке є нетяжким злочином, ступінь суспільної небезпечності та наслідки скоєного, відомості про особу обвинуваченого, який в силі ст. 89 КК України не судимий, на обліку в лікаря-психіатра не перебуває, перебуває на обліку в лікаря-нарколога, на військовому обліку не перебуває, повністю визнав свою провину.

Відповідно до висновку, викладеному у досудовій доповіді органу з питань пробації, виправлення особи без позбавлення волі або обмеження може становити високу небезпеку для суспільства та неможливо здійснювати без цілодобового нагляду та контролю в умовах ізоляції.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, необхідним призначити обвинуваченому ОСОБА_4 покарання в межах санкції ч. 3 ст. 246 КК України у виді обмеження волі, яке буде необхідним та достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення нових злочинів.

Підстав для застосування положень ст. 69 КК України суд не вбачає.

Разом з тим, беручи до уваги дані про особу обвинуваченого, який вину визнав, щиро розкаявся, відсутність тяжких наслідків, позицію представника потерпілого, суд приходить до висновку, що виправлення обвинуваченого можливе без ізоляції від суспільства і тому до нього слід застосувати положення ст.75 КК України, звільнивши обвинуваченого від відбування покарання із випробуванням та з покладенням обов`язків, передбачених ст.76 КК України.

Що стосується поданого цивільного позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

Прокурором Диканської окружної прокуратури Полтавської області подано позовну заяву в інтересах держави в особі Диканської селищної ради до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, яка становить 35 067 грн. 20 коп.

Позов обгрунтований тим, що відповідно до норм Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про охорону навколишнього природного середовища» Диканська селищна рада є органом, до компетенції якого віднесено повноваження із захисту інтересів держави у сфері охорони навколишнього природного середовища, тому ненадходження коштів до селищної ради спричиняє шкоду економічним інтересам держави, загрожує невиконанню місцевих програм охорони довкілля.

Обвинувачений цивільний позов визнав повністю.

Відповідно до ч.2 ст.127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, стягується судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Під час вирішення цивільного позову суд зобов`язаний об`єктивно дослідити обставини справи, з`ясувати учасників та характер правовідносин, що склалися між ними, встановити розмір шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також визначити порядок її відшкодування.

На підставі ч.ч.1, 3 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Виходячи з положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор управі звертатись до суду з позовною заявою в інтересах держави виключно в особі органів державної влади або органів місцевого самоврядування, яким надані повноваження органів виконавчої влади.

Згідно ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч.5, 6 ст. 68 вказаного Закону, застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Одержані від їх реалізації доходи спрямовуються в Автономної Республіки Крим і місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

За змістом п.п.1 п.«б» ч.1 ст.33 Закону України «Про місцеве самоврядування» до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Згідно до ст. 69-1 Бюджетного кодексу України та ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, є джерелом формування спеціального фонду місцевого бюджету за місцем заподіяння шкоди.

До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. (п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України).

Відповідно до висновку комісійної судової інженерно-екологічної експертизи від 28.11.2025 № 2086/2087 підтверджено розмір шкоди в сумі 35 067 грн. 20 коп., визначений у розрахунку шкоди заподіяної лісу згідно Додатка №1 до постанови КМУ №575.

З огляду на викладене шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної порубки, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди.

Враховуючи те, що шкоду внаслідок порушення природного середовища обвинуваченим завдано в межах адміністративного підпорядкування Диканської селищної ради, позов прокурора підлягає задоволенню.

В рахунок відшкодування витрат на проведення експертиз з обвинуваченого ОСОБА_4 на користь держави підлягає стягненню 7 131 грн 20 коп.

Окрім цього, суд вважає за необхідне застосувати спеціальну конфіскацію до знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а саме пилки ручної.

Так, ч.1 ст.96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п.4 ч.1 ст.96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо інше майно було використане як засоби чи знаряддя вчинення злочину.

Враховуючи вищенаведене, а також ту обставину, що санкція ч.3 ст.246 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі, а ручна пилка марки «Агрегат» була знаряддям вчинення кримінального правопорушення, суд вважає за необхідне застосувати спеціальну конфіскацію до знаряддя вчинення злочину.

На підставі викладеного, керуючись статтями 349, 368, 370, 373-374, 394-395 КПК України, суд

ухвалив:

ОСОБА_4 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначити йому покарання у виді обмеження волі строком 3 роки.

На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_4 від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 рік 6 місяців.

Відповідно до ст. 76 КК України в період іспитового строку покласти на ОСОБА_4 обов`язки:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання;

- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації;

- виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою «Подолання агресивної поведінки».

Цивільний позов, заявлений прокурором Диканської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Диканської селищної ради до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Диканської селищної ради збитки заподіяні порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 35 067 грн 20 коп. (р/р № UA0016674, ГУ Казначейства у Полтавській області/смт. Диканька/24062100, Код , призначення платежу - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави витрати на проведення експертиз в розмірі 7 131 грн. 20 коп.

В порядку п.4 ч.1 ст.96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію у власність держави до знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а саме пилки ручної марки «Агрегат», яка поміщена для зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Речові докази - п`ять колод дерева породи клен гостролистий, три колоди дерева породи дуб, які поміщені для зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області - повернути Диканській селищній раді.

Вирок може бути оскаржений до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Диканський районний суд Полтавської області.

Копію вироку негайно після проголошення вручити прокурору та обвинуваченому.

Головуюча ОСОБА_1