КРОПИВНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ провадження 11-сс/4809/79/26 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія - ст. 307 ч. 3 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2026 року м. Кропивницький

Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді у складі колегії суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар ОСОБА_5 ,

при участі :

представника скаржника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 ,

переглянула у відкритому судовому засіданні, за апеляційною скаргою скаржника ОСОБА_6 , ухвалу слідчого судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 15.01.2026, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_6 про кримінальне правопорушення від 22.12.2025.

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді місцевого суду ОСОБА_6 26.12.2025 подано скаргу на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградскій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаржник вказував, що 22.12.2025 із заявою про кримінальне правопорушення звернувся до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, де повідомляв про вчинення адвокаткою ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України.

Скаржник вказував на те, що 01.12.2025, через підсистему «Електронний суд» представником ОСОБА_9 , адвокатом ОСОБА_8 , подано заяву про видачу обмежувального припису. На підтвердження наявності повноважень на представництво інтересів ОСОБА_9 нею надано ордер серії ВА № 1086061 від 20 серпня 2024 року. Згідно із вказаною в ордері інформацією, адвокат ОСОБА_8 , що здійснює адвокатську діяльність індивідуально, надає правничу допомогу ОСОБА_9 на підставі договору про надання правничої допомоги б/н від 13 листопада 2023 року у Подільському районному суді м. Кропивницького.

Разом з тим, відомості внесені адвокатом до ордеру є недостовірними, вказували на те, що у ОСОБА_8 були відсутні повноваження для підписання та подання заяви про видачу обмежувального припису до Подільського районного суду м. Кропивницького, у зв`язку з тим, що станом на 20 серпня 2024 року (дата формування адвокатом ордеру серії ВА № 1086061) такого суду, як Подільський районний суд м. Кропивницького не існувало.

В свою чергу, 04.12.2025 року у судовому засіданні під час розгляду справи 405/7517/25 суддею зроблено зауваження адвокату ОСОБА_8 щодо відомостей, внесених до ордеру, та наголошено, що станом на 20.08.2024 рік не існувало Подільського районного суду м. Кропивницького та в усному порядку надано можливість усунути недоліки та надати документи, що підтверджують її право на участь у судовому засіданні 04.12.2025 року. Адвокатом повідомлено, що нею «зараз через підсистему «Електронний суд» буде направлено новий ордер на представництво інтересів ОСОБА_9 та подано «оновлені» документи.

Однак, зайшовши у свій кабінет у підсистемі «Електронний суд» скаржник виявив, що 04.12.2025 року зареєстровано за вхідним реєстраційним номером (авт.): 37214 лист від ОСОБА_8 . Адвокатом подано клопотання із назвою «Клопотання про уповноваження представника на виступ з вступним словом» наступного змісту: «Надаю до справи ордер з виправленням технічної описки» та додано вказаного клопотання ордер серії ВА № 1086061 від 20.08.2025 року (тобто той самий ордер, з тим самим номером, проте з іншою датою, яка була виправлена 04.12.2025 року).

Таким чином адвокатом ОСОБА_8 вчинено кримінальне правопорушення, що полягало у внесенні завідомо недостовірних відомостей до документу, що ніби то підтверджують її повноваження на представництво інтересів ОСОБА_9 у Подільському районному суді м. Кропивницького, а саме здійснено заміну дати з 20.08.2024 року на 20.08.2025 року, при чому внесення дати відбулось не 20.08.2025 року, а 04.12.2025 року, тобто «заднім числом».

Оскільки даним адвокатом надається правова допомога ОСОБА_9 також і в інших справах, де скаржник є стороною, скаржником здійснено перевірку всіх наданих ОСОБА_8 документів щодо її повноважень та виявлено: 27.03.2025 доку адвокатом ОСОБА_8 до Ленінського районного суду м. Кіровограда (до перейменування на Подільський районний суд м. Кропивницького) подана клопотання про надання доступу до матеріалів електронної справи в підсистемі «Електронний суд» по справі N?405/3575/23, на підтвердження повноважень останньою надано ордер серії BA N° 1086061 віл 20.08.2024 року, згідно якого адвокат ОСОБА_8 , що здійснює адвокатську діяльність індивідуально, надає правничу допомогу ОСОБА_9 на підставі договору про надання правничої допомоги б/н від 13 листопада 2023 року у Ленінському районному суді м. Кіровограда, цей ордер містить власноручний підпис адвоката ОСОБА_8 .

Скаржник вказував, що адвокатом ОСОБА_8 надано тричі ордер з одним і тим же номером, проте який містить абсолютно різну інформацію, що свідчить про те, що: мало місце свідоме внесення недостовірної інформації до офіційного документа, адвокат навмисно використала форму ордера, що не існувала на дату його видачі, адвокат умисно замінила дату «заднім числом», вводячи суд в оману, дії були спрямовані на приховування відсутності повноважень.

В сукупності зазначені обставини дають підстави стверджувати, що такі дії адвоката за своєю суттю є внесенням завідомо недостовірних відомостей до офіційного документа, вчинення адвокатом Калінка ОСОБА_10 дій, що полягають у підробленні документів, використанні підроблених документів, має ознаки складу злочину, передбаченого статтею 358 Кримінального кодексу України, яка встановлює кримінальну відповідальність за підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів.

Після подання ним ( ОСОБА_6 ) заяви про кримінальне правопорушення, він 26.12.2025телефонував до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградскій області із запитом про хід розгляду його заяви, але йому повідомлено, що дані за його заявою не внесені до ЄРДР, що стало підставою для звернення із відповідно скаргою у місцевий суд.

Слідчий суддя, розглянувши скаргу ОСОБА_6 , постановив відмовити у її задоволенні, пославшись на положення ст. 214 КПК України, правові висновки Веховного Суду, зазначив, що заява від 22.12.2025 року, а також скарга, подана слідчому судді та додатки до неї не містять об`єктивних даних, які б свідчили про ознаки вчинення адвокатом кримінального правопорушення; зі змісту скарги вбачається, що вся її суть зводиться до незгоди скаржника з процесуальними діями адвоката, який представляє інтереси протилежної сторони під час судового розгляду. Повідомлення скаржника про різний зміст ордерів адвоката за своїм змістом і суттю, не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх відомостей про можливе вчинення цими особами саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, які дозволяють відмежовувати таке діяння від інших правопорушень, що не становлять суспільної небезпеки. Викладені в повідомленні відомості не свідчать про кримінальну протиправність діянь та їх караність за кримінальним законом, у зв`язку з чим вони не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Також суд зауважив, що правовідносини виникають, змінюються і припиняються на підставі договору, а ордер є похідним від змісту договору про надання правової допомоги, отже редакція договору і ордеру може змінюватись і це є правомірною поведінкою. При цьому розкриття і розслідування адвокатської таємниці суперечить вимогам ст. 22 Закону України «Про адвокатуру» та основним засадам кримінального судочинства.

Із судовим рішенням не погодився скаржник ОСОБА_6 , який в апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу слідчого судді і постановити нову, якою задовольнити вимоги його скарги на бездіяльність уповноважених осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, зобов`язати уповноважених осіб внести відомості до ЄРДР за його заявою про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 358 КК України, вчинене адвокаткою ОСОБА_8 .

Свої вимоги обґрунтовує такими доводами.

Слідчий суддя вийшов за межі повноважень, надаючи оцінку діям особи та фактичним обставинам скарги, правомірності дій особи.

Замість того, щоб перевірити, чи можуть свідчити наведені скаржником в заяві про кримінальне правопорушення обставини про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя прийшов до висновку про правомірність дій адвокатки ОСОБА_8 , фактично постановив про відсутність складу злочину.

Також судом надано розширеного і помилкового тлумачення положень ст. 214 КПК України, суд безпідставно прийшов до висновку про відсутність відомостей у заяві про кримінальне правопорушення.

ОСОБА_6 вказує, що описав у заяві механізм можливого кримінального правопорушення : використання офіційного документу, внесення до нього завідомо неправдивих відомостей тощо.

Вказані обставини свідчать про наявність складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КПК України, і мають, на думку скаржника, бути перевіреними органом досудового розслідування.

Не погоджується зі ствердженням слідчого судді щодо розкриття і розслідування адвокатської таємниці: предметом заяви про кримінальне правопорушення є достовірність офіційного документу, не конфіденційна інформація.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку у дебатах представника скаржника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 , на підтримку поданої апеляційної скарги, дослідивши матеріали скарги, зваживши доводи скаржника в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно із ч. 3 ст. 307 КПК України Положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скарги на відмову слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, визначених пунктом 9--1 частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру. Частина третя статті 307 із змінами, внесеними згідно із Законами № 2147-VIII від 03.10.2017 - зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін - див. пункт 4 § 2 розділу 4 Закону; № 2548-VIII від 18.09.2018.

У відповідності до визначення, закріпленого у положеннях п. 5) ч. 1 ст. 3 КПК України: досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Як визначає ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Передумовою внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є подання заяви про вчинення саме кримінальне правопорушення (ст. 214 КПК України).

Положення ст.214 КПК України перебуває у взаємозв`язку із ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву повідомленням саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та які дійсно свідчать про ознаки злочину; якщо у заявах таких даних немає, то вони не можуть вважатися заявами про кримінальне правопорушення, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджене наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298 вимагає: відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із висновком Великої Палати Верховного Суду, закріпленим у справі № 818/1526/18 Постановою від 30.01.2019, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Підставами вважати заяву повідомленням саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та які дійсно свідчать про ознаки злочину; якщо у заявах таких даних немає, то вони не можуть вважатися заявами про кримінальне правопорушення, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Як йдеться у постанові ККС ВС від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18): Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Також у постанові ККС ВС від 30.09.2021 (справа № 556/450/18) зазначено: підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_6 у Кропивницький РУП ГУНП в Кіровоградській області подано заяву про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 358 КК України.

Зі змісту заяви слідує, що у Подільському районному суді м. Кропивницького здійснюється судовий розгляд у декількох справах , де сторонами є власне скаржник ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , представницею якої є адвокатка ОСОБА_8 .

На підтвердження повноважень представництва адвокаткою наданий ордер ВА№1086061 від 20.08.2024, в якому зазначається, що адвокатка надає правничу допомогу на підставі відповідного договору про надання правничої допомоги у Подільському районному суді м. Кропивницького.

У межах одного із проваджень, адвокаткою ОСОБА_8 01.12.2025 подано заяву про видачу обмежуваного припису.

Копія заяви про видачу обмежувального припису (заборона ОСОБА_6 перебування, наближення та контактування з ОСОБА_9 ) скаржником додається, предмет заяви не є предметом розгляду і оцінки суду апеляційної інстанції при перегляді оскаржуваної ухвали слідчого судді; зі змісту заяви слідує, що між колишнім подружжям ( ОСОБА_6 та ОСОБА_9 ) існують негативно забарвлені взаємовідносини, що супроводжуються вчиненням дій різного несприятливого характеру, викликами поліції, численними судовими процесами.

ОСОБА_6 вважає відсутніми повноваження адвокатки на подання заяви про видачу обмежувального припису, оскільки станом на 20.08.2024 (дата формування адвокатського ордеру) такого суду як Подільський районний суд м. Кропивницького не існувало.

В судовому засіданні, у межах цієї ж судової справи, судом зауважено адвокатці ОСОБА_8 щодо ордеру та відомостей про некоректну назву суду у ньому, при цьому судом наданий час для виправлення недоліків представницьких документів.

На виконання вимог суду, 04.12.2025, адвокаткою, через підсистему «Електронний Суд», направлено виправлені представницькі документи, які скаржник виявив шляхом входу до підсистеми «Електронний Суд».

Проаналізувавши виправлені представницькі документи, скаржник вважає кримінальним правопорушенням той факт, що адвокаткою подано такі виправлені представницькі документи ордер з тим самим номером, але виправленою 04.12.2025 датою як «20.08.2025», тобто, виправленою «заднім числом».

Крім того, оскільки у провадженні Подільського районного суду м. Кропивницького перебуває декілька судових справ, де сторонами є ОСОБА_9 із її представницею, адвокаткою ОСОБА_8 , та скаржник ОСОБА_6 , то останній здійснив перевірку всіх наданих адвокаткою представницьких документів і в цих, інших справах, і виявив, що адвокатка тричі надавала ордер із тим самим номером, який містить різну інформацію, вказані дії, на думку скаржника, свідчать не тільки про вчинення кримінального правопорушення, а й спрямовані на приховування відсутності повноважень адвокатки на здійснення представництва в суді ОСОБА_9 .

Відтак, підсумовуючи наведене вище, можливо зауважити, що сукупно зі змісту матеріалів скарги, наданих скаржником документів, слідує, що між скаржником ОСОБА_6 та ОСОБА_9 склалися напружені взаємовідносини, наявний ряд судових тяжб між цими особами. Зокрема декілька судових справ, мова про які йде у скарзі, розглядаються Подільським районним судом м. Кропивницького.

Суть скарги ОСОБА_6 , фактично, зводиться до незгоди скаржника із представництвом у суді колишньої дружини скаржника ОСОБА_9 , яке здійснюється адвокаткою ОСОБА_8 , оскільки скаржник вважає, що документи на таке представництво недійсні, а також незгоди процесуальними діями адвокатки, яка представляє інтереси сторони, опонентної відносно скаржника ОСОБА_6 , під час судового розгляду.

У цьому зв`язку колегія суддів погоджується із умотивуванням слідчого судді оскаржуваної ухвали у тому, що процесуальні дії та документи адвоката вважаються законними, доки вони не скасовані або не переглянуті в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Незалежна процесуальна діяльність адвоката пов`язана з представництвом, збором, оцінкою доказів, і є суб`єктивними оціночними дискреційними повноваженнями учасника судового розгляду.

Правовідносини між адвокатом і клієнтом виникають, змінюються і припиняються на підставі договору. Ордер є похідним від змісту договору про надання правової допомоги, отже редакція договору і ордеру може змінюватись і це є правомірною поведінкою.

Крім того, зі змісту матеріалів скарги убачається, й про що слушно зазначив слідчий суддя місцевого суду, що у конкретному випадку клієнт не заперечує повноважень адвокатки, що є визначальною обставиною у даних правовідносинах.

Слід зауважити, суд, у свою чергу, допустив адвоката до участі в справі, тобто погодився зі змістом ордеру.

Крім того, беручи до уваги наведене вище та перелічені положення закону, суд апеляційної інстанції виснує, що заява про кримінальне правопорушення не містить тих достатніх об`єктивних фактичних даних, необхідних для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а отже, обставини, на які вказує скаржник ОСОБА_6 , у конкретному випадку не є безумовною підставою для внесення відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до ЄРДР.

Розглядаючи скаргу ОСОБА_6 , слідчий суддя прийшов до правильного висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, так як заявником у заяві про вчинення кримінального правопорушення не наведено достатньо доводів та фактів для того, щоб розпочати кримінальне провадження і кримінальне переслідування особи, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування особи у разі наявних у скаржника суб`єктивних переконань, припущень про її злочинні дії.

У конкретному випадку колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції.

Відтак, оскаржувана ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін як законна та обґрунтована.

Керуючись ст. ст. 376, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу скаржника ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 15.01.2026, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_6 про кримінальне правопорушення від 22.12.2025 залишити без змін.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4