Суддя ОСОБА_1
Провадження № 1-кп/644/351/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року м. Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у з відкритому судовому засіданні в м. Харкові в режимі відеоконференцзв`язку кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0012766 від 29.08.2025 року відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженця с.Старий Білоус Чернігівського району, Чернігівської області, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, військовослужбовця за контрактом військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1

-обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 402 КК України,-

У С Т А Н О В И В:.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо обвинуваченого, посилаючись на те, що метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам. Таким чином, для досягнення мети і завдань кримінального провадження, на даний час у сторони обвинувачення виникла необхідність у продовженні запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою відносно ОСОБА_5 . Така потреба обумовлена наявністю в ході досудового розслідування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого просить обрати інший більш м`який запобіжний захід обвинуваченому, посилаючись на недоведеність ризиків, на які посилається прокурор.

Обвинувачений підтримав захисника.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м.Харкова від 03.09.2025 року обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливостю внесення застави.

Дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому продовжено на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м.Харкова від 29.10.2025 року до 27.12.2025 року з можливістю внесення застави в розмірі 60560 грн.

Дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому продовжено на підставі ухвали Індустріального районного суду м. Харкова від 23.12.2025 року до 20.02.2026 року з можливістю внесення застави в розмірі 60560 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Зазначені прокурором ризики були встановлені ухвалами суддів та на даний час, суд вважає, не перестали існувати.

Так суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачене призначення покарання у виді позбавлення волі до 10 років, що він раніше не судимий, отже усвідомлюючи ризик бути засудженим до тривалого терміну ув`язнення, обвинувачений може переховуватися від суду.

Крім того, суд враховує, що свідки по кримінальному провадженню не допитані, отже обвинувачений може незаконно впливати на вищевказаних осіб з метою зміни їх показань на користь обвинуваченого.

Також суд враховує, що наявінсть у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків не застерегла його від здійснення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Зважаючи на введення воєнного стану в України, фактор настання існуючих ризиків в даних умовах значно збільшується, а застосування більш м`якого запобіжного заходу, не зможе перешкодити обвинуваченому повернутися до протиправної діяльності та вчинити спроби ухилитися від суду.

Вирішуючи питання щодо можливості продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу, суд крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, оцінює в сукупності всі обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи прокурора про те, що ризики, які мали місце на час обрання запобіжного заходу, продовжують існувати - є обґрунтованими, а тому заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

На підстав викладеного та керуючись ст.ст.,177, 178, 183, 193, 194, 196, 197,199, 206, 317, 331 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 402 КК України задовольнити.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 402 КК України - продовжити до 18 квітня 2026 року включно з урахуванням встановленого ухвалою Салтівського районного суду м.Харкова від 29.10.2025 року розміру застави.

Ухвала про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченому, який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України та не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Суддя: ОСОБА_1