Справа № 991/2925/26
Провадження 1-кс/991/2941/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 квітня 2026 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянув скаргу ОСОБА_4 - представниці ГО «Центр протидії корупції» на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та

ВСТАНОВИВ:

І. Вступ

1.На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду 30 березня 2026 року надійшла скарга а представниці ГО «Центр протидії корупції» (далі - ГО «ЦПК») ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

2.Скарга обґрунтована тим, що 18 березня 2026 року ГО «ЦПК» скерувала до НАБ України заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 368-5, 209 КК України за фактом можливого вчинення протиправних дій діючим керівником управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Київської міської прокуратури ОСОБА_5 під час його перебування на посаді прокурора Офісу Генерального прокурора.

3.Під час судового розгляду представник заявника - адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив її задовольнити.

4.НАБ України не забезпечило представника в судове засідання. Проте від представника Бюро надійшли письмові заперечення щодо скарги, з яких вбачається, що 18 березня 2026 року до НАБ України надійшла заява ГО «ЦПК» від 04 березня 2026 року про вчинення кримінальних правопорушень.

5.Листом від 01 квітня 2026 року № 112-299/10755 Бюро повідомило заявника про відсутність підстав для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей щодо обставин, викладених у заяві. У вказаній заяві не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБ України.

6.Додатково заявника повідомлено про те, що перед Національним агенством з питань запобігання корупції листом від 27 березня 2026 року ініційовано проведення стосовно ОСОБА_5 повної перевірки декларації та моніторингу способу життя. Без збору додаткових відомостей та проведення їх аналізу підстав для внесення відомостей до ЄРДР на підставі звернення ГО «ЦПК» чи вжиття заходів реагування у порядку ч. 5 ст. 290 ЦПК України на даний час недостатньо.

7.У задоволенні скарги представник Бюро просив відмовити, скаргу розглядати без його участі.

8.Неприбуття у судове засідання представника НАБ України, бездіяльність якого оскаржується не перешкоджає розгляду з огляду на приписи ч. 3 ст. 306 КПК України.

9.Заслухавши пояснення адвоката, дослідивши обставини, що викладені в скарзі та доданих до неї матеріалах, письмові заперечення представника НАБ України, слідчий суддя доходить висновку, що скарга підлягає задоволенню.

ІІ. Нормативне обґрунтування

10.Правила визначення підслідності, що визначені частиною п`ятою статті 216 КПК України умовно можна поділити на наступні: за суб`єктом вчинення кримінального правопорушення (п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України); за розміром предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди (п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України); за «адресатом активного підкупу чи впливу» (п. 3 ч. 5 ст. 216 КПК України). Відтак, для того, щоб слідчий суддя Вищого антикорупційного суду мав повноваження здійснювати розгляд будь-яких скарг чи клопотань належить встановити, зокрема, наявність одного із критеріїв, які пов`язані із умовами, які визначені у вищевказаній частині п`ятій статті 216 КПК України.

11.Щодо ймовірної кваліфікації за ст. 209 КК України розмір предмета кримінального правопорушення повинен у п`ять тисяч і більше разів перевищувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).

12.Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

13.Пунктом 2 глави 1 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджено Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298) встановлено таке: «Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення».

14.На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, у тому числі, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

ІІІ. Для вирішення цієї скарги слідчому судді потрібно перевірити таке:

1.чи підсудна справа суду;

2.чи містить заява відомості про вчинення кримінального правопорушення;

3.чи є необхідність ініціювати початок досудового розслідування.

15.Перевіряючи вказані питання, слідчий суддя приходить до таких висновків.

1.1.Справа підсудна суду.

16.У заяві про вчинення злочину йдеться про ймовірне вчинення керівником управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Київської міської прокуратури ОСОБА_5 під час його перебування на посаді прокурора Офісу Генерального прокурора кримінальних правопорушень, передбачених статтею 368-5, 209 КК України а саме: набуття ним об`єктів нерухомості та земельної ділянки у с. Ходосівка Київської області за кошти, які не відповідають задекларованим його родиною та оформлення договору позики як механізм застосований з метою легалізації (відмивання) майна та формування видимості законного набуття права власності на об`єкти нерухомості, зазначені у заяві про вчинення злочину, матір`ю прокурора через процедуру звернення стягнення.

17.Відтак, слідчий суддя дійшов до висновку, що скарга підлягає розгляду у ВАКС, оскільки суб`єктом вчинення ймовірного злочину, передбаченого ст. 368-5 КК України, є прокурори органів прокуратури, зазначені у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру».

2.1. Заява містить відомості про вчинення кримінального правопорушення.

18.В ході судового розгляду встановлено, що 18 березня 2026 року ГО «ЦПК» скерувала до НАБ України заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 368-5, 209 КК України.

19.Вказана заява ґрунтується на такому.

20.Відповідно до оприлюдненої інформації в журналістському розслідуванні 24 липня 2023 року мати ОСОБА_5 - ОСОБА_6 набула у власність:

-земельну ділянку за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Ходосівка, кадастровий номер :01:009:5180 загальною площею 0,0267 га;

-земельну ділянку за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Ходосівка, кадастровий номер :01:009:5189 загальною площею 0,1761 га.

21.Відповідно до супутникових знімків, будівництво на обох ділянках, які ОСОБА_6 купила у 2023 році, почалося ще у 2019 році, У березні 2020 року на цій території був великий будинок і ще дві споруди.

22.Офіційна ціна за договором становить близько 2,5 млн грн (70 тис доларів США). Водночас, як зазначається у розслідуванні, ринкова вартість виключно земельної ділянки площею 2 гектари у вказаній локації станом на 2023 рік становила щонайменше 320 тис доларів США, що в гривнях становить близько 12 млн 160 тис грн.

23.Супутникові знімки та візуальний огляд підтверджують, що на земельній ділянці вже у 2020 році було зведено головний житловий будинок площею близько 300-350 м2 та дві допоміжні споруди. Попри це, у договорі купівлі-продажу від 2023 року об`єкт фігурує як «земельна ділянка без споруд».

24.Таким чином, загальна вартість земельної ділянки з розташованими на ній будинками могла становити близько 42 млн 560 тис грн.

25.Водночас, відповідно до відомостей з відкритих джерел, ані у ОСОБА_6 , ані у родини ОСОБА_5 не було достатніх доходів та заощаджень для придбання вказаного майна.

26.Крім того, відповідно до витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно 01 вересня 2020 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було укладено договір позики на суму 5 млн 560 тис грн.

27.У подальшому ОСОБА_7 у 2021 році придбав 4 об`єкти нерухомості у місті Львові, після чого 13 червня 2023 року договір позики було забезпечено іпотекою на квартири, як гарантію повернення боргу.

28.Так, у 2023 році матір прокурора стала іпотекодержателем чотирьох львівських квартир. У разі невиконання боргового зобов`язання, ОСОБА_6 набуде права іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки.

29.Враховуючи вищевикладене, заявник вважає, що наведені обставини потребують перевірки в межах досудового розслідування.

30.Аналізуючи вказане вище та п. 12-13 ухвали можна констатувати, що в заяві про вчинення кримінального правопорушення наявний короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, тому її можна вважати належною правовою підставою для вжиття органом досудового розслідування дій, передбачених ст. 214 КПК України.

3.1.Є необхідність ініціювати початок досудового розслідування.

31.Оцінка скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення в Єдиний реєстр досудових розслідувань на предмет обґрунтованості передбачає вивчення: 1) наявності правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії (у даному випадку внести відомості до ЄРДР); 2) наявності встановленого законом строку вчинення певної дії; 3) встановлення факту невиконання цього обов`язку у встановлений законом строк.

32.Слід звернути увагу на те, що формулювання положень статей 214 та 303 КПК України однозначно вказують на необхідність задоволення скарги на бездіяльність у формі невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки встановлені обставини, що викладені вище у тексті ухвали. Окрім того, пунктом 5 Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р(II)/2020 передбачено, що звертаючись до уповноважених державних органів із заявою, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, особа очікувано перебуває в межах належної правової процедури, забезпечення якої є одним із завдань кримінального провадження (стаття 2 КПК України). Відтак, слідчий суддя не вправі оцінювати факти, що викладені в тексті заяви на предмет їх доведеності та встановлювати наявність події кримінального правопорушення, оскільки це свідчитиме про перебирання повноважень органу досудового розслідування.

33.Отже, слідчий суддя вважає, що з огляду на викладені заявником факти у заяві про вчинення кримінального правопорушення, не можливо однозначно стверджувати про відсутність події чи складу кримінального правопорушення, натомість зазначені у заяві обставини мають бути перевірені органом досудового розслідування, шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

34.Станом на момент звернення до слідчого судді зі скаргою, відомості за згаданою заявою до ЄРДР внесені не були.

35.Заява була отримана органом досудового розслідування 18 березня 2026 року. Відтак, передбачений кримінальним процесуальним законом строк на внесення відомостей до ЄРДР пропущений, що свідчить про наявність факту протиправної бездіяльності органу досудового розслідування.

36.На переконання слідчого судді, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Втім після внесення відомостей до ЄРДР, у разі встановлення органом досудового розслідування непідслідності цього кримінального правопорушення, прокурор, ураховуючи ст. 216 КПК України вправі визначити підслідність за іншим органом досудового розслідування.

37.Таким чином, оцінюючи доводи скарги та матеріали, що додані до неї, можна прийти до висновку про наявність підстав надати заявнику можливість ініціювати початок кримінального провадження та, відповідно, необхідність задоволення вимог скарги.

Керуючись вищенаведеним та на підставі ч. 1 ст. 214, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя постановив:

1.Скаргу ОСОБА_4 - представниці ГО «Центр протидії корупції» на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

2.Зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ГО «Центр протидії корупції» № 26_0304_96_ЦПК від 04 березня 2026 року про вчинення кримінального правопорушення, що надійшла до Національного антикорупційного бюро України 18 березня 2026 року, розпочати досудове розслідування, про що проінформувати заявника шляхом надання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

3.Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_8