Справа №337/1464/26
Номер провадження 1-кс/337/130/2026
УХВАЛА

11 березня 2026 рокум. Запоріжжя

Слідчий суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача Сектору дізнання Відділу поліції №5 Запорізького районного управління поліції головного управління Національної поліції в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна, яке погоджено прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області ОСОБА_3 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000036 від 04.03.2026,

ВСТАНОВИВ:

09.03.2026 до Хортицького районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання дізнавача про арешт майна.

Під час дізнання встановлено, що звернулась ОСОБА_4 , про те, що 20.02.2026 о 14:09 год. невстановлена особа шляхом обману, зателефонувала з мобільного номеру телефону НОМЕР_1 , представилась співробітником банку ІНФОРМАЦІЯ_1 та ввівши в оману повідомила про необхідність перерахування грошових коштів, у зв?язку з чим 20.02.2026 о 14:28 з власної банківської картки АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » № НОМЕР_2 перерахувала грошові кошти в розмірі 16413 гривень на банківську картку АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » № НОМЕР_3 .

Допитана ОСОБА_4 пояснила, що 20.02.2026 о 14:09 на її номер мобільного телефону надійшов дзвінок з номеру НОМЕР_1 , взявши слухавку, почула чоловічий голос, невідомий представився співробітником банку ІНФОРМАЦІЯ_4 та повідомив, що на її банківську картку № НОМЕР_2 щойно відкрили кредитний ліміт в розмірі 17 000 гривень та повідомив ПІБ особи яка це зробила (дані не пам`ятає). Зателефонував з метою запитати чи знає вона цю особу та чи відомо їй про відкриття цього ліміту. Вона повідомила, що дана особа їй не відома та кредитний ліміт вона не відкривала, тому співробітник запропонував закрити кредит та повідомив, що для цього необхідно виконати певний перелік дій у застосунку ІНФОРМАЦІЯ_1 . Таким чином вона зайшла у мобільний застосунок, за вказівкою «співробітника банку» в телефонному режимі казав, що саме треба натискати, продиктував номер банківської картки, на яку необхідно перерахувати кредитний ліміт, щоб він зник. Так як чоловік неодноразово повторював, що повідомляти йому номер банківської картки, пін коди чи іншу інформацію не треба, тому у неї не виникало сумнівів. Так, 20.02.2026 о 14:28 зі своєї банківської картки АТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » № НОМЕР_2 ОСОБА_4 перерахувала грошові кошти в розмірі 16413 гривень на банківську картку АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » № НОМЕР_3 . Розмова тривала упродовж 18 хвилин, після чого їй повідомили, що операція завершена. Зайшовши у свій мобільний застосунок банку, виявила, що кредитний ліміт стоїть у розмірі 0 гривень, ніяких транзакцій чи списань у вигляді повідомлення їй не приходило.

Цього ж дня, о 14:15 ОСОБА_4 надійшов дзвінок з номеру телефону НОМЕР_4 , був чоловічий голос, який представився співробітником банку ІНФОРМАЦІЯ_4 та повідомив, що вона нещодавно потрапила на шахраїв, які навмисно оформили на її картку кредитний ліміт, але служба банку вчасно зреагувала та кредитний ліміт прибрали, та запропонував їй налаштувати функцію захисту коштів, так як вона не зацікавлена відмовилась, після чого розмова припинилась.

04.03.2026 ОСОБА_4 отримала повідомлення від банку ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому зазначено, що через 2 дні буде стягнуто кошти по кредиту До завтра та необхідно його погасити в розмірі 17 000 гривень - сума по кредиту, та 612 гривень - сума нарахованих відсотків станом на 04.03.2026.

Вона згадала ситуацію за 20.02.2026 та зрозуміла, що стала жертвою шахраїв, саме тому звернулась до правоохоронних органів.

Таким чином, невстановленою особою ОСОБА_4 було спричинено матеріальну шкоду в розмірі 16413 гривень (без урахування комісії).

Дізнавач просить слідчого суддю накласти арешт на грошові кошти у розмірі 16413 грн. на банківському рахунку, до якого прив`язана банківська № НОМЕР_3 , який відкритий в АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » із забороною відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном з метою повного та неупередженого досудового розслідування кримінального проступку та встановлення всіх обставин, які відповідно до ст.91 КПК України, підлягають доказуванню.

Дізнавач та прокурор підтримали клопотання та просили його задовольнити, розглядати клопотання за їх відсутності.

Дослідивши та проаналізувавши матеріали, надані дізнавачем, слідчий суддя встановив такі обставини.

Згідно ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, що передбачено частиною 3 статті 170 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен серед іншого враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч.2 ст.173 КПК України).

Згідно ст.5 ЗУ Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення До легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, належать будь-які дії, пов`язані із вчиненням фінансової операції чи правочину з доходами, одержаними злочинним шляхом, а також вчиненням дій, спрямованих на приховання чи маскування незаконного походження таких доходів, чи володіння ними, прав на такі доходи, джерел їх походження, місцезнаходження, переміщення, зміну їх форми (перетворення), а так само набуттям, володінням або використанням доходів, одержаних злочинним шляхом.

Згідно ч.10 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчий суддя погоджується із тим, що вказане майно є речовим доказом по кримінальному провадженню та що з метою його збереження на нього необхідно накласти арешт.

На підставі викладеного та керуючись ст.170-173 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на рахунок, до якого прив`язана банківська карта № НОМЕР_3 , який відкритий в АТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та грошові кошти в сумі 16 413 грн., із забороною відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, володільцю майна.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду на протязі 5 (п`яти) днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1