УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/3376/26

Провадження №1-кс/712/1442/26

12 березня 2026 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Черкаси клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 , за погодженням прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000002, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.01.2026, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з указаним клопотанням.

Досудовим розслідуванням установлено, що громадянин України ОСОБА_5 , у точно невстановлений органом досудового розслідування час, але не пізніше 24.10.2025 за допомогою власного мобільного терміналу з сім-картою оператора стільникового зв`язку з абонентським номером НОМЕР_1 з назвами « ОСОБА_5 », «ОСОБА_18» та іменем користувача « ОСОБА_8 », (IDНОМЕР_7), встановив контакт з невстановленими в ході досудового розслідування представниками спецслужби рф, що використовують облікові записи (акаунти) з ім`ям « ОСОБА_9 », « ОСОБА_10 » у мобільному месенджері «Telegram» (« ІНФОРМАЦІЯ_1 », « ІНФОРМАЦІЯ_2 »).

У ході подальшого спілкування, ОСОБА_5 , на виконання поставлених завдань представників фсб рф погодився на конфіденційне співробітництво, а саме на здійснення за грошову винагороду пошуку, збору та передачу інформації стосовно місць розташування об`єктів критичної інфраструктури енергетичної галузі м. Черкаси, з метою використання такої інформації представниками держави-агресора для проведення підривної діяльності на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України, в умовах дії воєнного стану.

При цьому, ОСОБА_5 усвідомлював, що збір та передача вказаних відомостей матиме наслідком нанесення збройними формуваннями рф вогневого ураження із застосуванням засобів невибіркової дії по відповідним місцям, а також проведення диверсійних операцій на об`єктах критичної інфраструктури, що забезпечують виробництво, передачу, розподілення електричної та теплової енергії, а їх руйнування загрожує національній безпеці.

Так, ОСОБА_5 на виконання завдання від представників фсб рф по збору та передачі інформації про об`єкти китичної інфраструктури у м. Черкаси, усвідомлюючи той факт, що останні являються представниками спецслужби держави-агресора, 24.10.2025 у проміжку часу з 15 год. 30 хв. по 16 год. 30 хв., здійснив фотофіксацію розташування будівлі ПС 330 Кв «Черкаська» ПрАТ «НЕК Укренерго», із застосуванням попередньо встановленої програми «Timemark», що дозволяє робити фото/відео з відображенням дати, часу та координат (геолокації). Після чого, у точно невстановлений органом досудового розслідування час, але не пізніше 24.10.2025 ОСОБА_5 за допомогою власного облікового запису у мобільному месенджері «Telegram», який зареєстрований на номер оператора мобільного зв`язку НОМЕР_1 та назвами «ОСОБА_5», «ОСОБА_18» з іменем користувача « ОСОБА_8 », (IDНОМЕР_7), передав вказані відомості у вигляді отриманих фото із зазначенням координат, часу та дати фіксації, представнику спецслужби рф, які в подальшому були отримані та використані співробітником фсб рф по краснодарському краю підполковником ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцем м. курган, рф, що використовує обліковий запис (акаунт) з ім`ям « ОСОБА_12 » у мобільному месенджері «Telegram» (« ОСОБА_13 », ID: « НОМЕР_2 »), який зареєстрований за номером оператора мобільного зв`язку НОМЕР_3 , НОМЕР_4 . При цьому розуміючи, що дана інформація буде використана задля подальшого проведення розвідувально-підривної діяльності на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, державній безпеці України. За виконану роботу ОСОБА_5 22.01.2026 отримав від невстановлених представників фсб рф грошову винагороду у вигляді переказу грошових коштів в сумі 2000 грн. на власний заздалегідь створений криптогаманець за номером: НОМЕР_5 .

В результаті вказаних незаконних дій ОСОБА_5 , на виконання завдання представників фсб рф, під час здійснення країною агресором чергового масованого обстрілу, 18.12.2025 за вказаними ОСОБА_5 координатами щодо розташування об`єкта критичної інфраструктури, що забезпечує виробництво, передачу, розподілення електричної та теплової енергії, було здійснено атаку БПЛА, під час якої об`єкт критичної інфраструктури, а саме ПС 330 Кв «Черкаська» ПрАТ «НЕК Укренерго» зазнав значних пошкоджень, що спричинило масштабні знеструмлення в Черкаському регіоні: відключення електроенергії для побутових та промислових споживачів; кризу теплопостачання; економічні збитки; загрозу життєдіяльності через неможливість забезпечення базових потреб населення регіону.

12.03.2026 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженцю с. Будище Черкаського району Черкаської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , студенту 3 курсу ЧНУ ім. Богдана Хмельницького, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Причетність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-рапортом № 2/1 від 01.01.2026 про виявлене кримінальне правопорушення;

-протоколом за результатами НСРД від 02.03.2026;

-протоколом обшуку від 12.03.2026;

-протоколом огляду носія інформації з відеозаписом від 25.02.2026;

-протоколом огляду носія інформації з відеозаписом від 25.02.2026;

-протоколом огляду носія інформації з відеозаписом від 26.02.2026;

-рапортом слідчого від 10.03.2026;

-протоколом ОМП від 18.12.2025;

-протоколом обшуку від 12.03.2026;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 12.01.2026;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 12.01.2026;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 12.01.2026;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який відповідно ч. 2 ст. 111 КК України карається позбавленням волі на строк 15 років або довічним позбавленням волі.

На теперішній час є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , знаходячись на волі:

- буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- може вчинити інші злочини чи продовжити вчиняти злочин, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Зазначені ризики існують, оскільки:

- орган досудового розслідування володіє вагомими доказами, які вказують на винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину;

- підозрюваний після вчинення злочину зник та в подальшому, під тягарем відповідальності за скоєний злочин, а також можливості бути засудженим до позбавлення волі на певний строк, може залишити місце свого проживання, таким чином переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Також може спонукати останнього до втечі відсутність міцних соціальних зав`язків;

- підозрюваний здійснював дії метою та прямим наслідком яких є ослаблення держави шляхом надання іноземній державі, іноземній організації та їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчиненій в умовах воєнного стану.;

- при продовженні вчиненні тотожних протиправних дій, що інкримінуються підозрюваному, це безпосередньо загрожуватиме національній безпеці;

- підозрюваний здійснював дії які вплинули на безпеку держави, 18.12.2025 за вказаними ОСОБА_5 координатами щодо розташування об`єкта критичної інфраструктури, що забезпечує виробництво, передачу, розподілення електричної та теплової енергії, було здійснено атаку БПЛА, під час якої об`єкт критичної інфраструктури, а саме ПС 330 Кв «Черкаська» ПрАТ «НЕК Укренерго» зазнав значних пошкоджень, що спричинило масштабні знеструмлення в Черкаському регіоні: відключення електроенергії для побутових та промислових споживачів; кризу теплопостачання; економічні збитки; загрозу життєдіяльності через неможливість забезпечення базових потреб населення регіону;

- свідками у даному кримінальному провадженні є знайомі підозрюваного, зокрема ті, що проживають з ним у гуртожитку, у зв`язку з чим, останній матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків, шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу, з метою зміни раніше наданих ними показань на його користь чи відмови від надання показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У зв`язку з воєнною агресією російської федерації проти України 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» через військову агресію рф проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб. Зазначений Указ затверджений прийнятим Верховною Радою України Законом України від 24.02.2022 № 2102 ІХ, який неодноразово був продовжений і наразі діє до 04.05.2026. На думку сторони обвинувачення, дана обставина лише збільшує вищевстановлені ризики.

Військова агресія проти України суттєво обмежує можливості виконання правоохоронними органами своїх повноважень та якісно погіршує криміногенну обстановку, а тому є новим ризиком.

На думку сторони обвинувачення за таких обставин найдоцільнішим та найдієвішим буде обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і обставин, які підтверджують ці ризики, а також установлено, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти переліченим ризикам, що не здатен забезпечити інший більш м`який запобіжний захід.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з цим, враховуючи особливу тяжкість інкримінованого злочину підозрюваному ОСОБА_5 та можливі суспільно-небезпечні наслідки його протиправних діянь, сторона обвинувачення вважає за необхідне розмір застави не визначати.

Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109 - 114 КК України.

Свідки, яких необхідно допитати під час судового розгляду клопотання відсутні.

Беручи до уваги викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, які передбачені у ст. 194 КПК України, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати досудовому розслідуванню, вчинити інше кримінальне правопорушення, просить суд задоволити клопотання.

У судовому засіданні прокурор, слідча підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просила застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний установити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК).

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження - рапортом від 01.012026 р., протоколами огляду від 25.02.2026 р., протоколи НСРД від 02.03.2026 р., протокол огляду місця події № 6/853, інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 10.03.2026, протоколом допиту свідка від 10.03.2026 р., протоколом обшуку від 12.03.2026 р., протоколами допиту свідка від 12.03.2026 р.,

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків переховуватись від слідства та суду, незаконного впливу на свідків, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про існування таких ризиків свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, який на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти основ національної безпеки України, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді реального позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення полі, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства та незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Також при визначенні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК).

Суд також враховує, що ризики здійснення підозрюваним спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Заслухавши учасників судового розгляду, оцінивши в сукупності обставини відповідно до ст. ст.177, 178 КПК, суд приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування існують ризики переховування підозрюваного від слідства та суду, перешкоджання досудовому розслідуванню шляхом незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення та виходячи з вказаних міркувань такі ризики є реальним та існуючими, враховуючи також ступінь стійкості соціальних зв`язків підозрюваного, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, так як наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи та виправдовує тривалість тримання підозрюваного під вартою, при цьому менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, враховуючи обставини кримінального правопорушення у контексті воєнного стану в державі та ступінь ризиків на початковому етапі досудового розслідування.

Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом при обранні запобіжного заходу і суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у забезпеченні розслідування злочину у сфері службової діяльності, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п.79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109 - 114 КК України.

З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 183, 184, 193, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина України, українця, уродженця с.Будище Черкаського району Черкаської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання 12 березня 2026 року по 10 травня 2026 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено 16 березня 2026 року