Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/2601/26
Провадження № 1-кс/644/391/26
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

16 березня 2026 року м. Харків

Індустріальний районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву ОСОБА_3 про умисне невиконання ухвали суду від 02.01.2026, згідно зі ст. 303-309, 369, 372 КПК Україна, ст. 364, 365, 442 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13 березня 2026 року на адресу суду Індустріального районного суду м. Харкова надійшла заяви ОСОБА_3 (надалі за текстом ОСОБА_3 ), у якій останній вимагає під час розгляду його заяв від 26.01.2026, 28.01.2026, 30.01.2026, 03.02.2026, 05.02.2026 в яких указане умисну загрозу з боку ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області та прокуратури окружної Немишлянський; присутність на судовому засіданні обов`язкова; обов`язковий виклик представників поліції та прокуратури; постанову про відмову він отримав 23.01.2026; згідно ст. 303, 304 КПКУ в строки уклався.

В обґрунтування заяви посилався на те, що згідно з наданих заяв від 26.01.2026, від 28.01.2026, 30.01.2026, 03.02.2026, від 05.02.2026р, вказано умисну загрозу з боку посадових осіб ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області. В ухвалі чітко вказано внести відомості за його заявою від 23.12.2025 про вчинення злочину. Посадові особи умисне перевищують службові повноваження та владу ст. 365 КК України. Загроза створена незміною кваліфікацією кримінального провадження, розгляд повинен проводити слідчій, а не дізнавач згідно до ст. 121, 189, 190, 345, 347, 350, 352, 355 КК України. Виникає питання хто надав право кваліфікувати дане провадження на свій лад. Хто надав право ОСОБА_4 , що це самоуправство поліції та прокуратури. Вважав відсутність представника поліції та прокуратури в судовому засіданні ще раз нагадує, було зроблено умисне, яке в подальшому стало приводом ушкодження ухвали від 02.01.2026 р. за якими статтями відкривати досудове розслідування. Гідно до ст. 11 КПКУ дані особи ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 принижують повагу, людську гідність, права і свободу, яка має статус ветерана МВС. Також, дані особи поліції зловживають владою та службовим становищем ст. 364, 365 ККУ. Ще раз нагадував, що не з`явлення в судове засідання 02.01.2026 р. умисне створені таки дії з боку прокуратури та поліції, умисне порушують кримінальний кодекс України. З корисних понукань, провести геноцид ст. 442 ККУ. Тому посадові особи поліції ОСОБА_5 та ОСОБА_6 надали на розгляд дізнання а не слідству. Дані дії, ще раз нагадує є перевищення службових повноважень та влади за ст. 364, 365, 442 ККУ. Тому при розгляді цих заяв обов`язкова присутність представника поліції та прокуратури.

Перевіривши заяву, слідчий суддя дійшов переконання про відмову у відкритті провадженні з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування є складовою судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях.

Так, порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування та оскарження судових рішень, що постановлені за наслідком розгляду скарги, має відбуватись з дотриманням певних умов, які визначені ч. 1 ст. 303 КПК України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Це положення кореспондується зі ст. 55 Конституції України, в якій закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб та право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України (ч. 3 ст. 26 КПК України).

З заяви ОСОБА_8 , судом установлено, що заявник повідомляє про умисне невиконання ухвали суду від 02.01.2026, вважає дії щодо визначення органу досудового розслідування у формі дізнання, а не слідства, перевищенням повноважень, не погоджується із визначенням органу досудового розслідування, як органу дізнання. У вимогах посилається на обов`язкову участь на судовому засіданні представника поліції та прокуратури.

Відповідно до вимог ст. 303 КПК України визначено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, під час досудового розслідування слідчому судді та даний перелік є вичерпним.

Здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями дізнавача, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру процесуальним законом не передбачено.

Заразом, суд звертає увагу, що при подачі заяви не зазначено, яка саме постанова про відмову отримана 23.01.2026 заявником, та чи є вона предметом оскарження. До заяви копія відповідної постанови не долучалась.

Окрім зазначеного, суд звертає увагу, що згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії

З наведених положень КПК України випливає, що початок перебігу строку на оскарження рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій починається з дня отримання особою копії постанови слідчого.

З урахуванням наведеного вище, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження за поданою заявою,.

Отже, на підставі викладеного, керуючись ст. 115, 215, 303-304, 309, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження за заявою ОСОБА_3 про умисне невиконання ухвали суду від 02.01.2026, згідно до ст. 303-309, 369, 372 КПК України, ст. 364, 365 КК України, ст. 442 КК України.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала заяву.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://og.hr.court.gov.ua /sud2029/.

Слідчий суддя ОСОБА_1