Провадження 1кп/712/507/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого: судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

з участю: прокурора ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

потерпілих - ОСОБА_5 , ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, ,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси Черкаською окружною прокуратурою подано обвинувальний акт, який затверджено у кримінальному провадженні №0003779 від 13.11.2024 по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просила призначити кримінальне провадження до розгляду, доручити уповноваженому орган з питань пробації скласти та подати суду в десятиденний досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Прокурор звернулась до суду з клопотанням про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 01.08.2025 підозрюваному ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, тобто до 30 вересня 2025 року включно. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 26.09.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання до 30.10.2025 включно. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкасивід 27.10.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання до 30.11.2025 включно. Підставою застосування запобіжного заходу була наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

На даний час ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

На даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України та є достатні підстави вважати, що ОСОБА_7 може: переховуватися від суду та незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні.

Підстави, ризики та обставини, які існували при обранні на досудовому розслідування ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відповідно п. 4 ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 177 КПК України на даний час продовжують існувати, а саме: ризик переховування від суду (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України); ризик незаконного впливу на свідків в цьому ж кримінальному провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Враховуючи обставини події, ступінь суспільної небезпечності вчиненого, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_7 , а саме неналежне ним виконання професійних обов`язків, як медичного працівника, що спричинило смерть малолітнього пацієнта, свідчить про наявний ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином і тому тяжкість пред`явленого обвинувачення дає право вжити заходів забезпечення кримінального провадження із застосуванням тих заходів, які надають можливість досягти дієвості в цьому провадженні.

Вважає, що обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відповідає потребі швидкого судового розгляду кримінального провадження і не становить надмірного втручання у права обвинуваченого, зможе запобігти ризикам, що визначені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, прокурор звернулася до суду з клопотанням про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади обвинуваченого ОСОБА_7 . В обґрунтування клопотання зазначає, що 31.07.2025 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, а саме неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки неповнолітньому.

27.11.2025 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, а саме неналежне виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого та несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки неповнолітньому.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду справа № 712/11240/25 підозрюваного ОСОБА_7 відсторонено від посади лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» в межах строку досудового розслідування, а саме до 30 вересня 2025 року включно. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 26.09.2025, продовжено відсторонення підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» в межах строку досудового розслідування, а саме до 30.10.2025. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.10.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено запобіжний захід у виді відсторонення від посади лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» в межах строку досудового розслідування, а саме до 30.11.2025. ОСОБА_7 відповідно до наказу директора КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги № від 23.04.2024 № 48-ко обіймає посаду лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги». Працюючи на вищевказаній посаді ОСОБА_7 ,маючи тривалі професійні зв`язки з працівниками зазначеного медичного закладу, які є свідками у вказаному кримінальному провадженні, об`єктивно може створювати вплив на свідків у даному провадженні, будуть допитуватись безпосередньо судом, перешкоджаючи встановленню істини. Перелік свідків у вказаному кримінальному провадженні зазначено у обвинувальному акті. Окрім того, ОСОБА_7 , перебуваючи на посаді лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» може продовжувати неналежно виконувати свої професійні обов`язки у сфері надання медичної допомоги, оскільки саме перебування на вказаній посаді сприяло вчиненню указаного кримінального правопорушення.

Потерпілі ОСОБА_8 та ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. Клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади підтримали та просили задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. Заперечував проти клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади, зазначив, що відносно ОСОБА_7 був обраний запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, дія якого закінчився більше місця тому. Ніяких порушень зі сторони обвинуваченого не було, ніяких скарг зі сторони свідків що він впливає на свідків також не було. Обов`язки обвинуваченого ОСОБА_7 визначені у ст. 42 КПК України. На даний час ОСОБА_7 працює на посаді лікаря анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД», де на даний час працює лише 2 лікаря анестезіолога. Після завершення строку дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади закінчилися, та тривалий час прокурор не звертався у клопотанням про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади. Просив відмовити у задоволення клопотань прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_7 на підготовчому судовому засіданні підтримав думку захисника.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши клопотання прокурора, думку учасників судового розгляду, суд приходить до наступних висновків.

Дане кримінальне провадження підсудне Соснівському районному суду м. Черкаси. Під час проведення досудового розслідування були дотримані вимоги Кримінального процесуального Кодексу України про забезпечення обвинуваченому права на захист. Угоди між прокурором та обвинуваченим про визнання винуватості не надходило. Підстав для закриття обвинувального акту, його повернення не вбачається.

Обвинувальний акт складений у відповідності до вимог Кримінального процесуального Кодексу України. Порушень норм Кримінального процесуального кодексу України при проведенні досудового розслідування не вбачається.

Згідно ч. 1 ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинувачених, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України, досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи, що відповідно до ст.19 Закону України «Про пробацію» права, обов`язки, відповідальність, правовий та соціальний захист персоналу органу пробації визначаються Законом України «Про Державну кримінально-виконавчу службу України» та цим Законом, а тому складання досудової доповіді слід доручити уповноваженому органу з питань пробації.

Щодо клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобовязаннея суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані (продовжені) судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за письмовим клопотанням прокурора та вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 01.08.2025 підозрюваному ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, тобто до 30 вересня 2025 року включно.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 26.09.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання до 30.10.2025 включно.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкасивід 27.10.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання до 30.11.2025 включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Статтею 132 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Частиною 3 статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд, відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей.

Відповідно до п.1 ч.7 ст.42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає що на обвинуваченого ОСОБА_7 покладені обов`язки передбачені ст. 42 КПК України, які останній, після того, як закінчився строк дії запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не порушував, за викликом до суду з`являється, тому необхідно у задоволенні клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання слід відмовити.

Щодо клопотання прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ухвалою Черкаського апеляційного суду справа № 712/11240/25 підозрюваного ОСОБА_7 відсторонено від посади лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» в межах строку досудового розслідування, а саме до 30 вересня 2025 року включно.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 26.09.2025, продовжено відсторонення підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» в межах строку досудового розслідування, а саме до 30.10.2025.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.10.2025 відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено запобіжний захід у виді відсторонення від посади лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» в межах строку досудового розслідування, а саме до 30.11.2025.

Обвинувачений ОСОБА_7 відповідно до наказу директора КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги № від 23.04.2024 № 48-ко обіймає посаду лікаря-анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги».

Суд вважає, що перебування обвинуваченого на зазначений посаді сприяло вчиненню інкримінованого йому кримінального правопорушення, тому його відсторонення від посади є необхідним для запобігання ризикам: перешкоджання судовому розгляду, зокрема можливим спробам знищення або спотворення речей та документів, які є доказами в даному кримінальному провадженні та ймовірного незаконного впливу на свідків, адже ОСОБА_7 має службові (робочі) відносини зі свідками, які зазначені в обвинувальному акті.

При цьому, варто зазначити, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1 та 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд, при розгляді справи по суті, може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Відповідно до ухвали Верховного Суду України від 16.04.2020 у справі № 569/8762/19 відсутність керівного статусу не виключає можливості здійснення впливу через професійний авторитет, тривалі трудові відносини та особисті контакти.

Таким чином, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як відсторонення обвинуваченого ОСОБА_7 від посади у даному кримінальному провадженні забезпечить повний та неупереджений судовий розгляд, вказаний захід виправдовує такий ступінь втручання у права та свободи обвинуваченого та врахував наслідки відсторонення його від посади для інших осіб.

Відсторонення від посади не є абсолютним позбавленням права на працю, а є тимчасовим обмеженням особи займати певну посаду, такий захід є тимчасовим, а тому відповідні обмеження є розумними і співмірними, з огляду на завдання кримінального провадження.

У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження є відсторонення від посади.

Згідно до ч. 1 ст. 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину.

У відповідності до ч. 2 ст.154 КПК України відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд вважає, що клопотання прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 314 316, 154-158, 177, 178, 179, 350 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження №0003779 від 13.11.2024 по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, в залі Соснівського районного суду м. Черкаси на 21 січня 2026 року о 14 год. 40 хв.

В судове засідання викликати учасників судового розгляду.

оручити уповноваженому орган з питань пробації скласти та подати суду в десятиденний строк з моменту отримання ухвали досудову доповідь щодо обвинуваченого:

- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

В задоволенні клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання - відмовити.

Клопотання прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади задовольнити.

Відсторонити обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади лікаря анестезіолога дитячого відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД» строком на 60 діб.

Ухвала в частині відсторонення від посади може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в іншій частині оскарженню не підлягає.

Вступна та резолютивна частини ухвали складені у нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 13 січня 2026 року.

Повний текст ухвали проголошено 15 січня 2026 року о 11 годині 00 хвилин.

Головуючий: