У Х В А Л А

"02" лютого 2026 р. Справа153/1611/25

Провадження1-кп/153/79/25-к

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотань представника третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , - адвоката ОСОБА_4 , про передачу на зберігання майна та заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду,

В С Т А Н О В И В:

Представник третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , - адвокат ОСОБА_4 , звернулася до Ямпільського районного суду Вінницької області з клопотанням, вх.№627 від 02.02.2026 про передачу на зберігання майна транспортного засобу марки «OPEL», моделі ASTRA, д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_3 , на який було накладено арешт відповідно до ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 10.07.2025, та клопотанням, вх.№628 від 02.02.2026, про передачу на зберігання майна транспортного засобу марки «FIAT», моделі TIPO, д.н.з. НОМЕР_3 , номер шасі НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_2 , на який було накладено арешт відповідно до ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 11.07.2025, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000377 від 11.06.2025 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України. Також подала заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, вх.№626 від 02.02.2026.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Вказані клопотання подані адвокатом ОСОБА_4 , як представником власників майна ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Зокрема, нею подано на підтвердження своїх повноважень договори про надання правничої допомоги від 28.01.2026 та копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №539 від 29.05.2007.

При цьому, відповідно до вимог статі 64-2 КПК України зазначено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Права та обов`язки третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Згідно ч.4 ст.64-2 КПК України представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути:

особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником;

керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

Повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.

Також ч.1 ст. 50 КПК України визначено, що повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Однак, при цьому адвокатом ОСОБА_4 не надано до клопотань ордеру, як це вимагають приписи ст.ст. 50, 64-2 КПК України.

Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що з клопотаннями про передачу на зберігання майна та заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, звернулася особа, яка не має права на їх подання, оскільки повноваження представника не підтверджені належним чином.

Згідно п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

У чинному КПК України прямо не передбачено повернення клопотань про передачу на зберігання майна у випадку подання такого з порушенням вимог КПК України, однак, в даному випадку суд вважає за можливе застосувати аналогію закону, та застосувати вимоги п.1 ч.2 ст.304 КПК України при розгляді вказаних клопотань.

За таких обставин, вважаю, що в матеріалах клопотання відсутні докази, що підтверджують подання клопотань особою, яка має права їх подавати та відповідно до вимог КПК України такі клопотання підлягають поверненню.

Оскільки норми КПК України не містять положень щодо регулювання наслідків подання клопотання про передачу на зберігання майна особою, яка не має права на його подання, суд, застосовуючи аналогію ч.2 ст.304 КПК України, вважає за необхідне клопотання про передачу на зберігання майна та заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду подані адвокатом ОСОБА_4 повернути суб`єкту звернення, як такі, що подані особою, яка не має права на їх подання.

При цьому, суддею роз`яснюється заявнику про те, що повернення клопотань не позбавляє його права повторного звернення з вказаними клопотаннями до суду після усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі.

Керуючись ст.ст. 50, 64-2, 174, 304, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , - адвоката ОСОБА_4 , а також заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду повернути особі, яка їх подала.

Роз`яснити заявнику його право повторного звернення до суду із зазначеними питаннями після усунення причин, що були підставою для повернення матеріалів клопотання.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1