печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2704/26-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001178 від 01.10.2025, про продовження строку тримання під домашнім арештом відносно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, українця, раніше не судимого, з вищою освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ; захисники: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотанням прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під домашнім арештом підозрюваного ОСОБА_4 .

В клопотанні слідчий вказує, що підставою продовження строку тримання під домашнім арештом є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України, а також наявність заявлених ризиків, які не зменшилися та виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав, просив задовольнити.

Захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , кожен окремо проти задоволення клопотання заперечували, слідчому судді зазначили, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою, а ризики зазначені прокурором у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя, оскільки підозрюваний, належним чином виконує раніше покладені на нього процесуальні обов`язки, має сталі соціальні зв`язки. За такого, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав заперечення захисників.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши в нарадчій кімнаті документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції Україниза процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001178, у якому серед інших ОСОБА_4 підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України.

31.10.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло. Далі цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 23.12.2025 до 28.01.2026.

Постановою першого заступника Генерального прокурора від 17.12.2025 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 28.01.2026. Далі, цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.01.2026 до шести місяців, тобто до 28.04.2026.

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом була застосована до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

З вимог ст. 177 КПК вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під домашнім арештом для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Відомості, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 , підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання. Крім того, обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла своє об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу та продовженні строку його дії. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували таку обґрунтованість.

Слідчий суддя враховує, що встановлені слідчим суддею ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на даний час значно зменшилися. Застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту підозрюваний ОСОБА_4 не порушував, виконував покладені на нього обов`язки, співпрацює зі слідством, прагне до логічного завершення досудового розслідування.

Враховуючи характеризуючі дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , його ставлення до кримінального провадження, яке розслідується, його бездоганну поведінку під час досудового розслідування як підозрюваної особи, свідчить про довіру, та здатність ним дотримуватися процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, що є підставою для застосування ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про доцільність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та покладення на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий захід є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного обов`язки, зокрема утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, та носіння електронного засобу контролю.

Наведена норма закону вимагає від слідчого судді, визначити (індивідуалізувати) у рішенні суду особу, з якою підозрюваний має утримуватися від спілкування протягом визначеного строку. Між тим, у клопотанні слідчого таке визначення свідків відсутнє, в судовому засідання прокурор назвати прізвища ім`я та по-батькові свідків не спромігся, що перешкоджає у застосуванні такого обов`язку до підозрюваної особи.

Доводів на підтвердження того, що ОСОБА_4 заслуговує на обов`язок як носіння електронного засобу контролю,у клопотанні слідчого відсутні, прокурор в судовому засіданні також не навів.

Таким чином, не всі запропоновані слідчим у клопотанні обов`язки, є доцільними до застосування через відсутність їх належного обгрунтування.

Строк покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладаються на особу до двох місяців, у разі необхідності строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

На підставі викладеного, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 194, 199, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши останнього прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою, а також на строк до 21.03.2026 виконувати наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого чи прокурора про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися із м. Одеси без дозволу слідчого або прокурора;

- продовжити зберігання у Головному управлінні ДМС в Одеській області паспорта (паспортів) для виїзду за кордон, інших документи, що дають право на виїзд з України.

У іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 21.03.2026 року.

Контроль за виконанням обов`язків покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала в частині відмови у продовженні строку домашнього арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1