№ провадження 1-кп/646/572/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2025 року м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваної - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000692 від 05.06.2024, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння,

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова зі Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області надійшло клопотання про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000692 від 05.06.2024, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період воєнного стану, будучи обізнаною про Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оброни України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, вчинила умисний, корисливий злочин проти власності, а саме крадіжку за наступних обставин:

Так, 17.05.2024 року, у період часу з 15 години 00 хвилин по 17 години 00 хвилин, точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , у гостьовій кімнаті, на дивані побачила мобільний телефон торгової марки «Xiaomi", модель «Redmi 12C», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , чорного кольору, який на праві приватної власності належав потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей час у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи протиправно, умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, скориставшись відсутністю спостереження за нею з боку третіх осіб, таємно, шляхом вільного доступу, взяла з дивану вищевказаний мобільний телефон.

Після цього, ОСОБА_4 з викраденим майном з місця вчинення злочину зникла, звернувши його на власну користь та розпорядившись ним на свій розсуд, чим спричинила потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 2375 гривні 00 копійок

Разом з цим, у своєму клопотанні прокурор вказує, що з 09.08.2024 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-ІХ від 18.07.2024, яким встановлено нові критерії розмежування адміністративних і кримінальних правопорушень залежно від вартості викраденого майна, у зв`язку з чим фактично декриміналізовано передбачені ст. 185, 190, 191 КК України діяння, вчинені до набрання чинності цим Законом на суму, яка не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В ході досудового розслідування встановлено, що суспільно небезпечними діяннями, вчиненими ОСОБА_4 , які підпадають під ознаки суспільно небезпечних діянь, кримінальна протиправність яких була встановлена законом, що втратив чинність, заподіяно майнової шкоди потерпілому ОСОБА_6 в сумі 2375,00 грн., тому кримінальне провадження за вказаними епізодами таємного викрадення чужого майна підлягає закриттю.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрювана ОСОБА_4 клопотання прокурора підтримала та просила його задовольнити, при цьому не заперечувала щодо закриття судом кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Від потерпілого ОСОБА_6 мається заява, яка долучена до матеріалів справи.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження №0000692 від 05.06.2024, суд дійшов наступного.

Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з п. 1-2 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої цієї статті, якщо підозрюваний, обвинувачений заперечує проти закриття за цією підставою.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-IX від 18.07.2024, який набрав чинності 09.08.2024, статтю 51Кодексу Українипро адміністративні правопорушення викладено у новій редакції, а саме положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (в редакції Закону №3886-IX від 18.07.2024) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а положеннями ч. 2 ст. 51 КУпАП (в редакції Закону №3886-IX від 18.07.2024) передбачено відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до 2 (двох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на зазначене, аналіз вказаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 (два) неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Частиною 1 ст. 5 КК України передбачено, що Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Разом з цим, приписи ст. 58 Конституції України передбачають, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Окрім цього, з висновку про застосування відповідних частин статей 185, 190, 191КК з урахуванням положень Закону №3886-IX, який викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21 (провадження № 51-2555кмо24), вбачається, що Закон № 3886-IX, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст.5 КК для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП. Зміни, внесені Законом № 3886-IX, мають зворотну дію в часі. У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозд. 1 розд. ХХ та пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV Податкового кодексу України. Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886-IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з ч. 5 підрозд. 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2022 року становив 3028,00 грн.

Отже, неоподатковуваний мінімум доходів громадян у розмірі податкової соціальної пільги станом на 01 січня 2024 року складав 1 514,00 грн. Тобто два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за цей період складають суму в розмірі: 1514,00 х 2 = 3028,00грн.

Таким чином, з урахування вказаних змін та встановленого у 2024 році прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також положень Податкового кодексу України, на момент вчинення ОСОБА_4 діянь (17.05.2024 року), вартість викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, становить 3028,00 грн.

Відповідно до ч. 7 ст. 284 КПК України, ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої або пунктом 1-2 частини другої цієї статті, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 479-2 КПК України передбачено, що суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Як вбачається зі змісту клопотання прокурора про закриття кримінального провадження, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При цьому, вартість викраденого майна відповідно до клопотання, станом на 17.07.2024 року становила 2375,00 грн.

Таким чином, сума викраденого майна станом на 17.07.2024 року не перевищувала 3028,00 грн., а тому відповідно до вимог Закону України №3886-ІХ такі протиправні діяння не є кримінально караними на теперішній час.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене та те, що під час здійснення судового провадження підозрювана ОСОБА_4 не заперечувала проти закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, суд вважає, що клопотання прокурора слід задовольнити, а кримінальне провадження №0000692 від 05.06.2024 року - закрити у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Наслідком прийняття судом рішення про закриття кримінального провадження, є вирішення питань, за наявності, про цивільний позов, про судові витрати, про речові докази.

В силу закриття провадження у справі на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, процесуальні витрати на останнього, згідно вимог ст. 124 КПК України, покладені бути не можуть. Та, процесуальні витрати у кримінальному провадженні пов`язані із залученням експертів, що маються у справі, слід віднести на рахунок держави.

Цивільний позов у справі не заявлений.

Речові докази у справі відсутні.

Водночас, з огляду на положення ч. 7 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», зі змісту якої вбачається, що у разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження, суд вважає за необхідне зазначити, що прокурор не позбавлений можливості, за наявності підстав, направити необхідні документи до органу, уповноваженого порушувати провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 284, 479-2 КПК України, ст. 58 Конституції України, ст. 5 КК України, Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18.07.2024, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000692 від 05.06.2024, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння - задовольнити.

Кримінальне провадження №0000692 від 05.06.2024, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Судові витрати на залучення експерта у зв`язку з проведенням судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/121-24/19992-ТВ від 17.07.2024 у розмірі 1514 гривень 56 коп. віднести на рахунок Держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Основ`янський районний суд міста Харкова.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя - ОСОБА_1