УХВАЛА

30.09.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання слідчого СВ Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0001517 від 27.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з процесуальним керівником звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що в ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлено, що 27.09.2025 року о 20.58 год. до чергової частини Житомирського РУП №1 через лінію 102 надійшло повідомлення диспетчер ЕМД гр. ОСОБА_4 , яка повідомила, що щойно надійшов виклик про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 /о побили та нанесли вогнепальне поранення у ногу. Виїздом СОГ Житомирського РУП №1 встановлено, що близько 20.00 год., 27.09.2025 року невідома особа перебуваючи поблизу будинку, що за адресою м. Житомир вул. Шолом-Алейхема буд. 6, із невідомого предмету здійснила два постріли в бік потерпілого гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прож. АДРЕСА_2 , в наслідок чого останній отримав вогнепальне поранення.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до вчинення злочину може бути причетний гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

28.09.2025 в порядку ст. 208 КПК України було затримано гр. ОСОБА_6 , в ході особистого обшуку у останнього вилучено штани піксельного кольору та куртку темно синього кольору, даний одяг перебував на особі під час вчинення ним кримінального правопорушення.

28.09.2025 штани піксельного кольору та куртку темно-синього кольору визнано речовими доказами.

Вказані штани піксельного кольору та куртку темно синього кольору мають важливе доказове значення у межах досудового розслідування та можуть містити на собі порохові залишки, тому існує необхідність в проведенні судової експертизи матеріалів речовин та виробів.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Так, згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 167, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на штани піксельного кольору та куртку темно синього кольору, що вилучені 28.09.2025 в ході особистого обшуку у ОСОБА_6 , якого затримано в порядку 208 КПК України, які перебували на особі підчас вчинення злочину.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1