Справа №766/856/22
н/п 1-кп/766/2809/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2025 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинувачених: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника: ОСОБА_6 ,

під час відкритого дистанційного підготовчого судового засідання, проведеного у режимі відеоконференції в залі суду в м. Херсоні, з розгляду кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР 06.12.2021 за № 0000377 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191, ч.1 ст. 366 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, розглянувши клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця с. Княгинівка Краснолуцької міськради Луганської області, із вищою освітою, одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

в с т а н о в и в:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою

На розгляді Херсонського міського суду Херсонської області з 18.01.2022 року перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191, ч.1 ст. 366 КК України, ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

01.03.2022 м. Херсон було окуповано військами рф, внаслідок чого рішенням зборів суддів Херсонського міського суду Херсонської області від 07.03.2022 роботу Херсонського міського суду Херсонської області зупинено, проте рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 роботу Херсонського міського суду Херсонської області відновлено з 01.06.2023, а датою початку процесуальної діяльності суду визначено 12.06.2023.

Захисник ОСОБА_7 подав до суду клопотання про закриття кримінального провадження на підставі ст. 49 КК України щодо обвинуваченого ОСОБА_4 у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України, мотивуючи тим, що кримінальне правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , згідно ст. 12 КК України, відносяться до нетяжких злочинів, з дня вчинення даних кримінального правопорушення минуло більше п`яти років, а відповідно до ст. 49 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до набрання вироком законної сили минуло п`ять років - у разі вчинення нетяжкого злочину.

ІІ. Позиції сторін кримінального провадження

Захисник у судовому засіданні, просив, заявлене клопотання, задовольнити.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав подане клопотання, просив звільнити його від кримінальної відповідальності, у зв`язку із закінченням строків давності, закрити у відношенні нього кримінальне провадження на підставі ст. 49 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував проти поданого клопотання.

Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що перешкод для застосування ст. 49 КК України щодо ОСОБА_4 не вбачається.

Представник потерпілого до судового засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений своєчасно, належним чином, що відповідно до ст. 325 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

ІІІ. Встановлені органом досудового розслідування обставини

Кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності (п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України).

Дотримання умов, передбачених частинами 1-3 ст. 49 КК України, є безумовною й обов`язковою підставою звільнення особи від кримінальної відповідальності. Вимоги цієї статті не передбачають обов`язкове визнання вини особою, котра подала клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК України (постанова Верховного Суду від 11.11.2020 справа №455/229/17 (провадження №51-3298км20.

Відповідно до обвинувального акту ОСОБА_4 , відповідно до протоколу № 8/2018 від 09.08.2018 засідання Наглядової ради Акціонерного товариства «Херсонська теплоелектроцентраль» ( далі АТ «Херсонська ТЕЦ»), умов укладеного Контракту № 754 від 09.08.2018 та Наказ № 323-к від 19.10.2018, призначений на посаду тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора АТ «Херсонська ТЕЦ», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, тобто згідно з ч.3 ст. 18 КК України є службовою особою, будучи відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України зобов`язаним діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, вчинив службову недбалість, що спричинило тяжкі наслідки АТ «Херсонська ТЕЦ» за наступних обставин.

Відповідно до контракту № 754 від 09.08.2018, укладеного між головою Наглядової ради АТ «Херсонська ТЕЦ» в особі ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора АТ «Херсонська ТЕЦ», наділений наступними правами та обов`язками, а саме:

«п. 3.14 має право укладати та припиняти угоди, договори, а також вчиняти інші правочини з усіх питань діяльності Роботодавця, з урахуванням обмежень встановлених статутом Роботодавця;

п. 3.15 має право розпоряджатися усіма належним Роботодавцю майном та грошовими коштами, з урахуванням обмежень встановлених статутом Роботодавця;

п. 3.2.1 зобов`язаний всіма своїми рішеннями та діями сприяти розвитку Роботодавця, збільшення ним показників, прибутковості та ефективності, нарощуванню темпів господарської діяльності, збереженню майна та забезпеченню матеріального благополуччя працівників Роботодавця;

п. 3.2.2.2 зобов`язаний забезпечувати прибуткової діяльності Роботодавця, виконання фінансового плану, інвестиційних програм, ефективної реалізації ( збуту) товарів, робіт та послуг. Що виробляються, постачаються або надаються Роботодавцем

п. 3.2.6 зобов`язаний вчиняти дії по збереженню і ефективному використанню майна та прибутку Роботодавця, а також державного майна, що не ввійшло до статутного капіталу Роботодавця;

п.6.1. генеральний директор несе персональну відповідальність перед Роботодавцем за свої дії та рішення, вчинені ним з метою управління (керівництва) Роботодавцем за наслідками таких дій або рішень, за стан збереження майна Роботодавця;

п. 6.3. у випадку невиконання або неналежного виконання обов`язків, передбачених цим Контрактом, Сторони несуть відповідальність згідно з чиним законодавством та цим контрактом».

11.12.2018 тимчасово виконуючим обов`язки генерального директора АТ «Херсонська ТЕЦ» ОСОБА_4 укладено договір з Товариством з обмеженою відповідальністю «НОВІ ЕНЕРГЕТИЧНІ СИСТЕМИ» ( далі ТОВ «НЕС») в особі директора ОСОБА_5 без здійснення належної перевірки підрядної організації ( в якій на момент укладення договору працювало 3 особи) № 192, предметом якого було здійснення будівельних робіт «капітального ремонту теплової ізоляції тепломагістралі № 1 від ТЕЦ до Епіцентру по вул. Бериславське шосе».

29.01.2019 року, тимчасово виконуючим обов`язки генерального директора АТ «Херсонська ТЕЦ» ОСОБА_4 , укладено додаткову угоду № 1 до договору № 192 від 11.12.2018 з ТОВ «НЕС» в особі директора ОСОБА_5 , згідно якої було змінено «Суму договору», а саме «п. 2.2 Загальна вартість робіт згідно даного договору складає 4 506 904,80 грн. ( чотири мільйони п`ятсот шість тисяч дев`ятсот чотири гривні 80 копійок) ».

28.12.2018 та 18.02.2019 на підставі п. 4.1. вказаного договору та Додаткової угоди АТ «Херсонська ТЕЦ» у якості 100 % передплати перераховано на розрахунковий рахунок ТОВ «НЕС» НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Альфа-Банк» грошові кошти у сумі 4 506 904,80 грн.

У подальшому 28.02.2019 тимчасово виконуючим обов`язки генерального директора АТ «Херсонська ТЕЦ» ОСОБА_4 , у робочий час ( більш точного часу у ході досудового розслідування не встановлено), знаходячись у приміщенні Херсонської ТЕЦ, яке розташоване за адресою: м. Херсон, вул. Бериславське шосе № 1, неналежним чином виконуючи свої службові обов`язки, не передбачив настання тяжких наслідків, хоча міг і повинен був, діючи всупереч п. 3.2.1. та 3.2.2.6 Контракту № 754 від 16.10.2018 щодо обов`язку всіма своїми рішеннями та діями сприяти розвитку АТ «Херсонська ТЕЦ», збільшення прибутковості та ефективності, нарощуванні темпів господарської діяльності, збереженню майна та ефективного використання майна та прибутку АТ «Херсонська ТЕЦ», а також державного майна, що не ввійшло до статутного капіталу АТ «Херсонська ТЕЦ» та п.2 «Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2017 № 903, не забезпечив технічний нагляд за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, контролю за якістю та обсягом робіт, без залучення відповідного фахівця у сфері будівництва, з покладенням таких обов`язків на підставі усного розпорядження на начальника теплових мереж, матеріали відносно якого виділено в окреме провадження, не перевіривши належним чином якість та обсяги виконаних будівельних робіт згідно умов договору № 192 від 11.12.2018, підписав «акт приймання будівельних робіт № 2018-196Ф1К1-02-2-1-2-1-1 за лютий 2019 року від 28.02.2019» та «акт приймання будівельних робіт № 192/2018-02-3 за лютий 2019 року від 28.02.2019» ( форми КБ-2) щодо фактично виконаних робіт за договором № 192 від 11.12.2018, посвідчивши тим самим факт прийняття виконаних ТОВ «НЕС» будівельних робіт «капітального ремонту теплової ізоляції тепломагістралі № 1 від ТЕЦ до Епіцентру по вул. Бериславське шосе ».

У той час, як згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи від 17.03.2021 № 75-БТ директором ТОВ «НЕС» ОСОБА_5 внесено до актів прийняття виконаних робіт форми КБ-2 завідомо завищені витрати на виконання робіт, завищені обсяги використаних матеріалів та завищену вартість будівельних матеріалів при виконанні робіт з «капітального ремонту теплової ізоляції тепломагістралі № 1 від ТЕЦ до Епіцентру по вул. Бериславське шосе ». за договором № 192 від 11.12.2018 на загальну суму 1 406 149,74 грн., а саме:

1.до Акту приймання будівельних робіт № 2018-196Ф1К1-02-2-1-2-1-1 від 28.02.2019 завищені обсяги наступних робіт та застосованих матеріалів:

-видалення сухо стійких. Аварійних та фаутних дерев, м`яких листяних порі частинами із застосуванням автогідропідіймачів діаметром стовбура до 20 см;

- виготовлення дрібних індивідуальних листових конструкцій, масою до 0,5 т. ( бачки, воронки, жолоби, лотки та ін.);

- сталь листова оцинкована, товщина 0,7 мм;

- виготовлення зв`язок;

- виготовлення дрібних індивідуальних листових конструкцій масою 0,5 т.;

- сталь листова оцинкована, товщина 0,7 мм;

- виготовлення зв`язок;

- щити настилу.

2.до Акту приймання будівельних робіт ( форми КБ-2) № 192/2018-02-3 від 28.02.2019 завищені обсяги наступних робіт та застосованих матеріалів:

- щити настилу;

- сталь листова оцинкована, товщина 0,7 мм;

а також завищену вартість будівельних матеріалів на суму 240 813,07 грн.

Таким чином, внаслідок неналежного виконання ОСОБА_4 своїх службових обов`язків, через несумлінне ставлення до них, АТ «Херсонська ТЕЦ», згідно висновку судово-економічної експертизи № СЕ 19/122-21/2031-ЕК від 07.04.2021 завдано збитків у вигляді сплати АТ «Херсонська ТЕЦ» коштів на користь ТОВ «НЕС» за роботи та матеріали, які фактично не були надані замовнику в розмірі 1 406 149,74 грн, що більше ніж у 250 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян і є тяжкими наслідками.

Дії обвинуваченого ОСОБА_4 , органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 2 ст. ст. 367 КК України, а саме: як службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило інтересам юридичної особи тяжкі наслідки.

ІV.Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали

Дослідивши матеріали кримінального провадження, вислухавши думки учасників судового провадження, роз`яснивши обвинуваченому ОСОБА_4 правові наслідки звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, суд приходить до висновку, що клопотання. про закриття кримінального провадження підлягає задоволенню з наступних підстав.

Кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності (п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України).

У відповідності до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, що містяться у п.1 постанови «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23.12.2005 р., згідно яких, звільнення особи від кримінальної відповідальності із закриттям справи можливе на будь-яких стадіях судового розгляду справи, за умови вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений Особливою частиною Кримінального кодексу України, та за наявності визначених законом матеріально-правових підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Частина 3 ст. 285 КК України передбачає, що обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. У разі якщо обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, судове провадження проводиться в повному обсязі в загальному порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Виходячи з положень п.1 ч.2 ст.284, ч.3 ст.285, ч.4 ст.286, ч.3 ст.288 КПК, якщо під час здійснення судового провадження за обвинувальним актом сторона кримінального провадження звертається до суду з клопотанням про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, суд має невідкладно розглянути таке клопотання й, у випадку встановлення передбачених у ст.49 КПК підстав та відсутності заперечень з боку обвинуваченого, закрити кримінальне провадження, звільнивши особу від кримінальної відповідальності.

Зазначена правова позиція викладена в рішенні Касаційного кримінального суду Верховного суду від 09.04.2019, справа № 760/18016/15-к.

Стаття 49 КК України регулює питання звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.49 КК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минули такі строки: п`ять років - у разі вчинення нетяжкого злочину, крім випадку, передбаченого у пункті 2 цієї частини.

Перебіг давності переривається, якщо до закінчення зазначених у частинах першій та другій цієї статті строків особа вчинила новий злочин, за винятком нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк не більше двох років (ч. 3 ст. 49 КК України).

Дотримання умов, передбачених частинами 1-3 ст. 49 КК України, є безумовною й обов`язковою підставою звільнення особи від кримінальної відповідальності. Вимоги цієї статті не передбачають обов`язкове визнання вини особою, котра подала клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК України (постанова ВС від 11.11.2020 справа №455/229/17 (провадження №51-3298км20).

Особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності за ст. 49 КК України, якщо з дня вчинення нею злочину до набрання вироком законної сили минули певні строки давності і вона не ухилялася від слідства або суду та не вчинила нового злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину (п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності»).

Підставою для переривання перебігу давності є вчинення до закінчення встановленого строку нового злочину (за винятком нетяжкого, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк не більше двох років).

Указану норму, розміщену в ч. 3 ст. 49 КК України, суд застосовує у світлі презумпції невинуватості, закріпленої в ст. 62 Основного Закону України та ст. 17 КПК. Відповідно до позиції Конституційного Суду України сутність цієї засади поширюється на всі сфери життя особи й діє доти, доки її не спростовано в законному порядку обвинувальним вироком (рішення від 08.06.2022 № 3-р(ІІ)/2022).

Саме тому Суд послідовно зазначає у своїх рішеннях, що лише ухвалення обвинувального вироку встановлює факт учинення особою нового злочину як підставу для переривання давності притягнення її до кримінальної відповідальності (наприклад, див. постанови від 03.06.2021, 05.02.2022, 23.06.2022, 30.06.2022, 24.10.2023, 29.11.2023, 27.03.2024 та 09.04.2025 в справах № 344/7812/16-к, 504/2099/18, 204/2626/21, 499/890/18, 489/7500/18, 127/18013/20, 504/2099/18, 761/41888/17 відповідно) (постанова ВС від 18.09.2025 у справі №761/24361/17).

Згідно ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 367 КК України відноситься до нетяжкого злочину, оскільки за його вчинення передбачено найбільш суворе покарання у виді позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

З огляду на викладене під час вирішення питання про закриття кримінального провадження суд враховує дані про особу обвинуваченого, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, з лютого 2019 нового кримінального правопорушення не вчинив, від слідства або суду за цей період не ухилявся, тобто за цей час строки давності не переривалися та не зупинялися, а тому враховуючи викладене, суд вважає за можливе задовольнити заявлене клопотання про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 367 КК України, оскільки жодних обмежень з огляду на викладене, визначених діючим Кримінальним процесуальним кодексом України або Кримінальним кодексом України, не вбачається, а з дня вчинення кримінального правопорушення на дату розгляду клопотання, минуло більше п`яти років.

При цьому, суд не встановлює факт вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, оскільки процесуально-правовою підставою для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності є виключно його згода на таке звільнення і воно є обов`язковим, за винятком випадків, спеціально передбачених у законі. Зазначена правова позиція викладена в рішенні Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 25.02.2019, провадження №51-785ск19.

V. Інші питання, які вирішуються судом при постановленні ухвали.

Щодо заявленого цивільним позивачем АТ «Херсонська ТЕЦ» до ОСОБА_9 , ОСОБА_4 цивільного позову про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням майнової шкоди суд зазначає наступне.

Порядок вирішення цивільного позову в кримінальному провадженні регламентований главою 9 КПК України. Нормами кримінального процесуального закону, зокрема ст. 129 КПК України, встановлено, що рішення про повне або часткове задоволення цивільного позову може бути винесене лише у разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні кримінального правопорушення і ухвалення обвинувального вироку чи винесення постанови про застосування до особи примусових заходів виховного або медичного характеру. Вирішення цивільного позову при звільненні особи від кримінальної відповідальності із закриттям провадження по справі суперечить вказаним вище нормам закону.

Крім того, із системного аналізу КПК України та КК України слідує, що у випадку звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК України та закриття кримінального провадження цивільний позов у кримінальному провадженні не підлягає вирішенню по суті, а вимоги потерпілої сторони можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства, оскільки закриття справи на підставах, зазначених у п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, не звільняє особу від обов`язку відшкодувати заподіяну її діями шкоду (постанова Верховного Суду від 23.06.2022 у справі № 204/2626/21).

Тому, у зв`язку зі звільненням обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку зі спливом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, заявлений цивільний позов в частині вимог до ОСОБА_4 слід залишити без розгляду, що не суперечить ст. ст. 128, 129 КПК України, а також не позбавляє цивільного позивача права на звернення до суду з позовом в порядку цивільного судочинства.

Крім того, слід зазначити, що не може бути підставою для відмови в задоволенні клопотання обвинуваченого невідшкодована шкода потерпілій стороні.

Керуючись ст. ст., 284-288, 314, 369, 372, 376 КПК України, ст. 12, 49 КК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника та обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, на підставі статті 49 КК України, у зв`язку з закінченням строків давності притягнення його до кримінальної відповідальності.

Кримінальне провадження за № 0000377 відомості про яке внесено до ЄРДР 06.12.2021року, в частині обвинувачення щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України у зв`язку із звільненням від кримінальної відповідальності.

Цивільний позов АТ «Херсонська ТЕЦ» в частині позовних вимог до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди - залишити без розгляду.

Роз`яснити представнику потерпілого та цивільного позивача, що залишення цивільного позову без розгляду не перешкоджає зверненню з цим позовом в порядку цивільного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СуддяОСОБА_1