Справа №: 398/6326/25
провадження №: 1-кс/398/1424/25
УХВАЛА

Іменем України

"06" жовтня 2025 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000231 від 01.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України про арешт майна,-

ВСТАНОВИЛА:

01.10.2025 року до провадження слідчого Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000231 від 01.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в ході проведення дізнання встановлено, що 30.09.2025 року зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що за адресою: Олександрійський район, селище Петрове, вулиця Садова 45 працівниками групи реагування патрульної поліції зупинено автомобіль марки "ВАЗ 21145" державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якого в ході перевірки документів виявлено, що посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 16.10.2023 року має ознаки підробки, а саме належить іншій особі.

30.09.2025 року в ході огляду місця події у водія ОСОБА_4 було вилучено посвідчення водія із ознаками підробки - серії НОМЕР_2 , яке поміщено до паперового спец. пакету "Національна поліція України. Головне слідче управління"

Згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000231 за даним фактом внесені відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речового доказу, дізнавач просила накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 16.10.2023 року, яким користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яке було видане на його ім`я.

В судове засідання дізнавач, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій клопотання підтримала та просила розглянути без її участі.

Прокурор належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав та просив розглянути без його участі.

Відповідно до частини 1 статті 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося на підставі частини 4 статті 107 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшла висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що відповідно до повідомлення зареєстрованого в ЄО №28026 від 30.09.2025 року зі служби 102 надійшло повідомлення про те, що за адресою: Олександрійський район, селище Петрове, вулиця Садова 45, працівники групи реагування патрульної поліції зупинили автомобіль марки "ВАЗ 21145" державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якого в ході перевірки документів виявлено посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 16.10.2023 року, що має ознаки підробки, а саме належить іншій особі.

Згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000231 від 01.10.2025 року зареєстровано кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, з попередньою правовою кваліфікацією - частина 4 статті 358 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 30.09.2025 року, у період часу з 09 год. 53 хв. по 10 год.18 хв. в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 у присутності понятих, було вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_2 видане на ім`я ОСОБА_4 , яке має ознаки підроблення.

Вилучений в ході огляду місця події предмет визнано речовим доказом та долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000231 від 01.10.2025 року, згідно постанови дізнавача від 01.10.2025 року.

Частиною першою статті 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За привилами частини другої статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Згідно з статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Враховуючи вищенаведене, а також ступінь суспільної небезпеки, характер вчиненого протиправного діяння, завдання кримінального провадження, наслідки арешту майна, з метою збереження речових доказів, а також те, що вилучене посвідчення містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Втім, слідчий суддя не погоджується з доводами дізнавача щодо заборони відчуження та розпорядження посвідченням водія, оскільки право керувати транспортним засобом є індивідуальним і не підлягає відчуженню, тому дане клопотання підлягає частковому задоволенню, зокрема шляхом заборони підозрюваному користуватись посвідченням водія серії НОМЕР_2 .

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170 173, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИЛА:

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000231 від 01.10.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучене в ході проведення огляду місця події від 30.09.2025 року посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 16.10.2023 року, видане на ім`я ОСОБА_4 ,заборонивши йому користування вказаним посвідченням до скасування арешту майна у встановленому Кодексом порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, яке розглядається під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадженнясудом; також мають право заявити клопотання про скасування арешту майна, якщо доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами, які не були присутні при оголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя-