Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/8490/25
Провадження № 1-кс/644/1104/25

УХВАЛА

Іменем України

17 вересня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна,

встановив:

В провадженні СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером № 0001277 від 10.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК У країни.

15 вересня 2025 року слідчий СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на корпус гранати М67 та корпус гранати DM51A2 в полімерному спец-пакеті «НПУ Cy»PSP 1201079; підривач типу М213 та підривач типу DM82 в полімерному спец-пакеті «НПУ Cy»PSP 1201080.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 09.09.2025 року, близько о 17 год. 33 хв., за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні квартири було виявлено та вилучено: корпус гранати М67 і корпус гранати DM51A2 в полімерний спец-пакет «НПУ СУ» PSP 1201079, який був опечатаний спеціальним ярликом з підписами понятих та особи, яка їх вилучала та підривач типу М213 і підривач типу DM82 в полімерний спец-пакет «НПУ СУ» PSP 1201080, який був опечатаний спеціальним ярликом з підписами понятих та особи, яка їх вилучала.

10.09.2025 року слідчим ОСОБА_3 було в подальшому винесено постанову про визнання їх речовими доказами.

Вищезазначене вилучене майно, відповідає вимогам ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: в сукупності є матеріальними об`єктами, які зберігають сліди вчинення кримінального правопорушення; будуть використані як доказ фактів та обставин, що встановлюються в рамках зазначеного кримінального провадження, у тому числі під час проведення судових товарознавчих експертиз, а таким чином є речовими доказами.

З метою уникнення можливості приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, перетворення зазначеного майна виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасове вилучене майно.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, до початку розгляду клопотання надали заяви про розгляд клопотання за їх відсутністю, клопотання підтримали, просили його задовольнити, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено в ході розгляду клопотання СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001277 від 10.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК У країни.

З протоколу огляду місця події від 09 вересня 2025 року встановлено, що 04.09.2025 року за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: корпус гранати М67 та корпус гранати DM51A2; підривач типу М213 та підривач типу DM82.

Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як зазначено у ч. 5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що вилучення вказаних речей в ході проведення 09.09.2025 року огляду відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та матимуть доказове значення у кримінальному провадженні.

У матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучені речі мають важливе значення для кримінального провадження, у зв`язку з чим, можуть бути використані як докази протиправних дій.

Відповідно до постанови слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області від 10.09.2025 року зазначені речі визнані речовими доказами.

Беручи до уваги вищевикладене, а також те, що є необхідність у накладенні арешту на речі, які тимчасово вилучено та визнано речовими доказами, клопотання про накладення арешту є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на корпус гранати М67 та корпус гранати DM51A2, які поміщені до спец-пакету «НПУ Cy»PSP 1201079; підривач типу М213 та підривач типу DM82, які поміщені до спец-пакету «НПУ Cy»PSP 1201080, та були вилучені для долучення до кримінального провадження в якості речових доказів, з метою збереження речових доказів та проведення в подальшому судових експертиз.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, можуть подати клопотання про скасування арешту майна в порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1