г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 171/3543/25
Номер провадження 1-кс/213/498/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2025 року м. Кривий Ріг

Слідча суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на дії органу досудового слідства відділення № 8 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, відділення слідчого відділу прокуратури в Дніпропетровській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

До Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 01.10.2025 року про визначення підсудності, надійшла скарга ОСОБА_3 на дії органу досудового слідства відділення № 8 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, відділення слідчого відділу прокуратури в Дніпропетровській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скарга обґрунтована тим, що заявник (потерпілий) з власного телефонного номера повідомив за заявою про злочин від 23.09.2025 р., за телефонним номером екстреної служби 102 щодо протиправних дій службових осіб поліції та прокуратури. Проте за вказаним фактом відомості до ЄРДР не внесені. На думку заявника, працівники прокуратури та поліції вчинили кримінальні правопорушення, передбачені ст. 126, 127, 161, 190, 358, 364, 366, 367, 396, 442 КК України. 04.04.2025р. , за оскарженням тривалої протиправної злочинної бездіяльності правоохоронних органів КРУП № 8 та Криворізької прокуратури від 07.04.2025 р. на телефонну «гарячу лінію» Уповноваженого ВР з прав людини, 22.04.2025 р. надійшло до Дніпропетровської обласної прокуратури щодо вчинення злочину посадовими особами, вдалося домогтися результату розгляду окружною прокуратурою 23.04.2025 внесення відомостей до ЄРДР за № 0000049 і ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК та доручено здійснення досудового розслідування СВ ВП №8 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області. На теперішній час досудове розслідування належно не проведено у відповідності до вимог КПК, кримінальне провадження є закритим, без повідомлення заявника.

Заявник просить суд визнати протиправну бездіяльність, корупційну складову слідчого, прокурора, як процесуального керівника, щодо не прийняття та не реєстрації заяви про вчинені злочини, органом досудового слідства Відділення №8 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, Відділення слідчого відділу, прокуратури в Дніпропетровській області, щодо встановлених та передбачених Законом вимог згідно ст.214КПК з невідкладної реєстрації та відповідного внесення відомостей до ЄРДР відповідних даних за повідомленням Заявника від 23.09.2025р. на «гарячу лінію» №102 та умисного створеного перепону, зволікання з не розпочатого відповідно досудового розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки складу декількох вчинених злочинів, в тому числі й правоохоронцями, передбачених ст.ст. 126, 127, 161, 190, 358, 364, 366, 367, 396, 442 КК. Зобов`язати керівництво слідчого відділу, слідчого, прокурора, органу досудового слідства Відділення №8 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, Відділення прокуратури в Дніпропетровській області, як процесуального керівника або іншу уповноважену особу на прийняття та реєстрацію заяви про вчинені злочини, відповідно до вимог ст.214 КПК, невідкладно зареєструвати та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні данні за повідомленням налінію №102 Заявника із Заявою про злочин від 23.09.2025р., і розпочати відповідно досудове слідство за вчинення дій, які мають ознаки складу декількох вчинених злочинів, передбаченого ст.ст. 126, 127, 161, 190, 358, 364, 366, 367, 396, 442 КК. Зобов`язати в даній справі визнати Заявника потерпілим від скоєних злочинів та притягнути винних осіб до належної відповідальності. З`ясувати корупційну складову, участь посадових осіб правоохоронного органу слідчого відділу, ВП №8 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, прокурора, як процесуального керівника, іншої уповноваженої особи, на прийняття та реєстрацію заяви про вчинені злочини, відповідно до вимог ст. 214 КПК, які мали обов`язок невідкладно, на протязі 24 годин внести відомості до ЄРДР й розпочати досудове слідство, за фактом вчинення декількох злочинів, вчинених в тому числі й правоохоронцями й направити відповідне подання до керівництва Головного управління Національної поліції України та керівництва ДБР порушивши питання відповідно до чинного законодавства, в тому числі до нормативно правових актів та дисциплінарного статуту органів Національної поліції України та Генеральної прокуратури України, про накладення дисциплінарного Стягнення та щодо організації службового розслідування та вжиття заходів дисциплінарного впливу до винних осіб, правоохоронців, з приводу влаштованої тяганини, свавілля, корупційної складової, зухвалої протиправної бездіяльності та протиправних дій, які однозначно суперечать нині діючому КПК. Зобов`язати керівництво Головного управління Національної поліції України та ДБР з`ясувати з яких особистих спонукань посадових осіб правоохоронних органів і прокуратури влаштовано безпідставну тяганину, умисного створеного перепону, зволікання, свавілля, протиправну злочинну бездіяльність, відтак корупційну складову, і чому належно до вимог Закону не провадиться досудове слідство за Заявою про злочин від 23.09.2025р., в порядку за вимогами ст.214 КПК, з умисне не розпочатого відповідно досудового розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки складу декількох вчинених злочинів, в тому числі й вчинених правоохоронцями передбачених ст.ст. 126, 127, 161, 190, 358, 364, 366, 367, 396, 442 КК, оскільки, як відомо свідоме укриття, чи то приховування вчиненого правоохоронцями декількох злочинів є також злочином у розумінні ст. 396 КК. Направити окрему ухвалу керівництву НАБУ та ДБР, посадовим: особам на виконанні зобов`язання без права зворотної вимоги здійснити комплексну перевірку протиправної бездіяльності, свавілля, корупційної складової співробітників посадових осіб слідчого відділу, слідчого, уповноваженої особи ВП №8 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській, встановивши особистий мотив, зацікавленість та її корупційну складову на підставі протиправної зухвалої бездіяльності за зверненням Заявою про злочин Заявника від 23.09.2025.р., щодо вчинення декількох злочинів посадовими особами, в тому числі й робітниками правоохоронного органу та умисного створеного перепону, зволікання, свавілля, корупційного складової з умисне не розпочатого відповідно досудового розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки складу декількох вчинених злочинів, в тому числі й вчинених правоохоронцями, передбачених ст.ст. 126, 127, 161, 182, 190, 358, 364, 6, 367 396, 442 КК, оскільки свідоме укриття, чи то приховування вчиненого правоохоронцем кількох злочинів є також злочином у розумінні ст. 396 КК.

Заявник ОСОБА_4 до судового засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення смс-повідомлення. В матеріалах справи наявні дві довідки про доставку документу «Повістка про виклик до суду в кримінальному провадженні» у судове засідання на 08.10.2025 року на 15 годину 00 хвилин (доставлено 06.10.2025р. 16:25:37), та на 16.10.2025 року на 11 годину 30 хвилин (доставлено 09.10.2025 10:21:52).

Вирішуючи питання щодо розгляду справи за відсутності заявника, суд зазначає наступне.

Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд звертає увагу, що про кожне судове засідання інформація висвітлюється на офіційному сайті Судової влади, відповідно до встановлених правил, а судові повістки про виклик відправлялися на електронну адресу та адресу проживання відповідача.

Застосовуючи, відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", при розгляді справи частину першу статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Таким чином, оскільки заявник, будучи повідомлений належним чином про дату та час розгляду справи, до судового засідання 08.10.2025 та 16.10.2025 не з`явився, суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності.

Прокурор Криворізької східної окружної прокуратури, слідчий відділення поліції № 8 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явились, про дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 КПК України, з урахуванням положень 26 глави.

Слідча суддя, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні. Частиною 1 статті 9 КПК визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Згідно зі ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому КПК України.

Частиною 1 статті 303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, а саме можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Заявник у кримінальному провадженні, відповідно до статті 60 КПК України, може бути фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Заявник має право:

1) отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію;

1-1) отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань;

2) подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи;

3) отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

Кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Статтею 84 КПК України передбачено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Стаття 93 КПК встановлює порядок збирання доказів як стороною обвинувачення, так й стороною захисту, й згідно із її частиною 2, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим кодексом.

Відповідно до статті 94 КПК, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Статтею 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Слідча суддя звертає увагу, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, у чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (у силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але у той же час ці дані мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Водночас, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведені потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі - Положення), згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повинні відповідати вимогам п.4) ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Реєстрації у ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути внесені до ЄРДР. Підставами вважати, що у заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такі ж висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Слідча суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13.05.1980), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Отже, з викладеного вбачається, що на слідчого суддю покладений обов`язок з`ясувати обставини та мотиви, з яких слідчий дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішити питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Передбачений ст. 22 КПК принцип змагальності покладає на заявника тягар самостійного обстоювання його правової позиції, необхідність доведення наявності обставин, які, на його думку, можуть свідчити про порушення прав, свобод та законних інтересів особи.

В силу ст. 26 КПК сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений КПК.

Таким чином, слідчий суддя при вирішенні ініційованого заявником питання зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити особі право на безпосереднє доведення своєї позиції під час розгляду скарги.

З матеріалів судового провадження вбачається, що заявник, звертаючись до суду, не додає жодних доказів (заяви, відповіді тощо), що підтверджують обґрунтованість його вимог. І на підставі яких слідчий суддя встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Слідчий суддя не може керуватися тільки обставинами викладеними у скарзі та встановити порушення його прав тільки з його слів. Своїм правом на надання доказів як до скарги так і у судовому засіданні заявник не скористався. При цьому заявником не конкретизовано, посадовими особами якого саме органу та у який спосіб були вчинені протиправні дії, у чому саме вони виразились, тобто не вказано ані суб`єкт, ані об`єктивну сторону кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановлюється ухвала.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути: про скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію або відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, слідча суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

Крім того слідча суддя зауважує, що вказане не позбавляє права ОСОБА_3 звернутися із належним чином оформленою заявою до відповідного правоохоронного органу та поставити питання щодо вчинення кримінального правопорушення винною особою.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 303-307 КПК України, слідча суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на дії органу досудового слідства відділення № 8 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, відділення слідчого відділу прокуратури в Дніпропетровській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 21 жовтня 2025 року о 9 годині 00 хвилин.

Слідча суддя ОСОБА_1