Справа № 302/137/18
Провадження № 1-кп/309/4/20
04 листопада 2025 року м. Хуст
Колегія суддів Хустського районного суду Закарпатської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4
сторін кримінального провадження:
прокурора: ОСОБА_5
обвинуваченої: ОСОБА_6
адвоката: ОСОБА_7
представників потерпілих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9
В С Т А Н О В И Л А:
Наразі кримінальне провадження перебуває на стадії початку судового розгляду.
26.12.2024 р. адвокатом ОСОБА_8 , який діє в інтересах потерпілої сторони Пилипецької сільської ради було заявлено клопотання про скасування арешту на майно.
В судовому засіданні представник потерпілої сторони Пилипецької сільської ради - адвокат ОСОБА_8 підтримав доводи клопотання та просив задовольнити із викладених у ньому підстав.
Представник потерпілого ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_9 в судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання представника Пилипецької сільської ради з підстав, викладених у запереченнях на клопотання про скасування арешту майна. Вважає, що подане клопотання є передчасним.
Обвинувачена ОСОБА_10 , її захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання.
Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечила проти задоволення клопотання.
Колегія суддів, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до них матеріали, дійшла висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.
Заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час судового провадження розглядається судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою суду під час судового провадження за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Із аналізу наведеної норми вбачається, що при розгляді клопотання про скасування арешту суд з урахуванням наданих доказів має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у ч. 2 ст. 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.
Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:
- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;
- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
Рішенням Міжгірського районного суду Закарпатської області від 05.05.2023 року у цивільній справі № 302/426/23 за позовом Пилипецької сільської ради Хустського району акарпатської області до ОСОБА_11 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_10 про вчинення певних дій, позов задоволено. Витребувано на користь Пилипецької сільської ради з чужого незаконного володіння ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 та повернуто до земель запасу Пилипецької сільської ради земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,3561 га., що знаходиться за адресою с. Пилипець, урочище «Імхатий», кадастровий номер :09:001:0104.

Вказана земельна ділянка витребувана на користь держави, чинним законодавством віднесена до земель комунальної власності територіальних громад та її власником є територіальна громада в особі Пилипецької сільської ради.

Отже, судом не встановлено обставин, які б виправдовували необхідність збереження арешту, накладеного на земельну ділянку площею 0,3561 га., що знаходиться за адресою с. Пилипець, урочище «Імхатий», кадастровий номер :09:001:0104 Хустського (колишнього Міжгірського) району Закарпатської області.

Тому враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що позбавлення територіальної громади в особі Пилипецької сільської ради можливості розпоряджатися власністю, як захід забезпечення кримінального провадження, суперечить положенням КПК України, оскільки у цьому кримінальному провадженні відсутні підстави, які б виправдовували втручання держави у право Пилипецької сільської ради з метою виконання рішення суду, а саме повернення у комунальну власність незаконно вибутої земельної ділянки.

Враховуючи викладене, колегія суддів вбачає наявність підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_8 , поданого в інтересах Пилипецької сільської ради про скасування арешту майна.

Керуючись статтями 170, 182, 372 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання представника потерпілої сторони Пилипецької сільської ради адвоката ОСОБА_8 про скасування арешту на земельну ділянку задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 грудня 2017 року /справа № 308/12364/17/ із забороною розпорядження, але без заборони законних володільців права користування на земельну ділянку з кадастровим номером :09:001:0104 площею 0,3561 га., цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, за адресою с. Пилипець урочище «Імхатий» Хустського (колишній Міжгірський) району Закарпатської області, яка перебувала у приватній власності ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2