Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/5466/25
номер провадження 1-кс/695/1335/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2025 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги в.о. директора Національного природного парку «Нижньосульський» ОСОБА_2 , подану у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням в.о. директора Національного природного парку «Нижньосульський» ОСОБА_2 від 19 травня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

08.12.2025 р. до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла скарга в.о. директора Національного природного парку «Нижньосульський» ОСОБА_2 , подана у порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням в.о. директора Національного природного парку «Нижньосульський» ОСОБА_2 від 19 травня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення, направлена АТ «Укрпошта» 04.12.2025.

У скарзі зазначено, що 14.05.2025 року о 18 год. 20 хв. на території НПП «Нижньосульський» на водоймах р. Сули, поблизу с. Велика Бурімка, Золотоніського району Черкаської області виявлено невідому особу чоловічої статі, який на березі р. Сули перекладав із дерев`яного човна в коляску мотоцикла білі мішки.

Побачивши представників НПП «Нижньосульський» невідома особа втекла.

Під час огляду місця події виявлено мотоцикл зеленого кольору без номерних знаків марки «Урал», два білі мішки з рибою та дерев`яний човен.

На місце події викликано СОГ Золотоніського РВ ГУНП в Черкаській області.

Внаслідок незаконних дій, невідомою особою незаконно добуто рибу лящ у кількості 39 шт., загальна сума збитків за вилов якої становить 363417 грн. 60 коп., чим заподіяно істотну шкоду, яка виражається у добуванні великої кількості водних біоресурсів у період її нересту.

З метою оперативного вжиття заходів щодо встановлення особи правопорушника, адміністрацією НПП « Нижньосульський» за вихідним номером від 19.05.2025 року №535/2025 на адресу Золотоніського РВП направлено повідомлення про вчинення діяння, яке містить ознаки кримінального правополрушення.

Листом Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 08.09.2025 року № дізнавачем сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області проведено огляд місця події у ході якого було виявлено зокрема одну риболовецьку месинову сітку розміром 80/80.

З цього ж листа, адміністрації НПП «Нижньосульський» стало відомо про те, що дізнавачем не встановлено ознак кримінального правопорушення у зв`язку з відсутністю заподіяння шкоди, а також відсутністю забороненого знаряддя лову.

У зв`язку з цим, адміністрацією НПП «Нижньосульський» за вих. №758/2025 від 18.08.2025 року до Золотоніської окружної прокуратури Черкаської області направлено лист про відкриття кримінального провадження за фактом незаконного добування водних біоресурсів, що мав місце 14.05.2025 року.

Золотоніською окружною прокуратурою за вих. №51/2-755вих25 від 21.10.2025 року направлено цей лист на адресу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області.

Відповідно, Золотоніським РВП ГУНП в Черкаській області кримінальне провадження не відкрито, про що повідомлено листом від 14.11.2025 року №.

Окрім цього, у листах Золотоніським РВП від 08.09.2025 року №191826- 2025 та від 14.11.2025 року № зазначено, що за результатами розгляду звернення складено вмотивовані довідки. Проте, а ні копій таких довідок, а ні реквізитів таких довідок на адресу НПП «Нижньосульський» не надано, що унеможливлює встановити дату прийняття рішення дізнавачем для визначення початку строку оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора відповідно до ст.ст. 303-308 КПК України.

НПП «Нижньосульський» не погоджується із тим, що дізнавачем Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області не відкрито кримінальне провадження за результатами подій, що мали місце 14.05.2025 року о 18 год. 20 хв. на території НПП «Нижньосульський» на водоймах р. Сули, поблизу с. Велика Бурімка, Золотоніського району Черкаської області з наступних підстав:

1. НПП «Нижньосульський» за вихідним номером від 19.05.2025 року №535/2025 на адресу Золотоніського РВП направлено повідомлення про вчинення діяння, яке містить ознаки кримінального правопорушення, до якого зокрема додано копію акту про вилучення знарядь незаконного добування, копію опису знарядь незаконного добування природних ресурсів, компакт-диск із записом подій, що мали місце 14.05.2025 року, копію розрахунку збитків, довідку про збитки. Тобто, органу дізнання надано вичерпну інформацію про розмір нанесених, невідомою особою збитків, сума яких становить 363417 грн.

Разом з цим, незаконне добування природних ресурсів здійснювалося у період нересту риби, який, у межах НПП «Нижньосульський» триває з 01 квітня по 20 травня кожного року, та в силу абз. 4 п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини» має ознаки істотної шкоди.

2. Дізнавачем, не вірно застосовано норми спеціальних підзаконних нормативно-правових актів, що призвело до прийняття протиправного рішення, зокрема, під час встановлення законності діяння невідомої особи, ним застосовано п. 13 Правил промислового рибальства.

Проте, згідно п.3.8. Режиму використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території НПП «Нижньосульський», що є додатком «К» до Проекту організації НПП «Нижньосульський», охорони, і відтворення та рекреаційного використання його природних комплексів та об`єктів, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 01.12.2014 року №386 (в редакції наказу Міндовкілля від 10.12.2021 року №823) забороняється лов риби із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Зазначене призвело до втрати можливості своєчасного проведення оперативно-розшукових заходів для встановлення особи порушника,

Зазначені обставини свідчать про порушення дізнавачем норм процесуального права, зокрема ст.214 КПК України

Скаржник просить: зобов`язати дізнавача Золотоніського РВГТ ГУНП в Черкаській області відкрити кримінальне провадження за фактом незаконного добування природних ресурсів, що мав місце 14.05.2025 року о 18 год. 20 хв. на території НПП «Нижньосульський» на водоймах р. Сули, поблизу с. Велика Бурімка, Золотоніського району Черкаської області та розпочати досудове розслідування

При вирішенні питання про відкриття провадження по скарзі слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Чинним КПК України, зокрема Главою 26, передбачений порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

Об`єктом оскарження на підставі глави 26 КПК України можуть бути тільки рішення, дії, бездіяльність слідчого, прокурора при здійсненні своїх повноважень під час досудового розслідування.

Отже, законодавцем визначена наявність зв`язку між обов`язком слідчого чи прокурора вчинити визначені КПК України дії та строком, у межах якого зазначені особи зобов`язані їх вчинити.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України.

У відповідності до ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Згідно з приписами ч.5 ст.115 КПК України при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк.

Відповідно до ч.1 ст.117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Отже, з урахуванням приписів ч.1 ст.304 КПК України, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який відбулася бездіяльність.

Відповідно до положень ст.214 КПК України клопотання/заява про кримінальне правопорушення, подана скаржником 19.05.2025 р. повинна бути розглянута в строк не пізніше 24 годин після її подання, тобто до 20.05.2025 р.

Заявник не позбавлений права після подання ним заяви про кримінальне правопорушення, самостійно протягом десяти днів з`ясувати чи внесенні відомості до ЄРДР.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України строк оскарження починається з 21.05.2025 р. і закінчується 30.05.2025 року включно. Скаргу направлено до суду лише 04.12.2025 р.

Пунктом 3 частини 2 статті 304 КПК України визначено, що скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Скаржник - в.о. директора Національного природного парку «Нижньосульський» ОСОБА_3 не ставить у скарзі питання про поновлення строку для подачі скарги та не зазначає причини пропуску ним даного строку.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції.

Суд також зазначає, що Конвенція покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строку для звернення до суду за захистом порушених прав.

Хоча ст.117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку та клопотання про його поновлення. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження бездіяльності слідчого до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Слідчий суддя вважає, що скаржником пропущено строк звернення до суду зі скаргою на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР в порядку ст.303 КПК України і скаржник не ставить питання щодо поновлення строку для подачі даної скарги.

Отже, скарга подана до суду після закінчення десятиденного строку, встановленого для її подання, враховуючи, що скаржник не порушує питання про поновлення цього строку, тому відсутні підстави для його поновлення і слідчий суддя дійшов висновку, що відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України скаргу необхідно повернути скаржнику.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України (ч.7 ст.304 КПК України).

Керуючись ст. 304 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу в.о. директора Національного природного парку «Нижньосульський» ОСОБА_2 , подану у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням в.о. директора Національного природного парку «Нижньосульський» ОСОБА_2 від 19 травня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення повернути скаржнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1