Єдиний унікальний номер судової справи №678/167/26
Номер провадження №1-кс-678-102/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2026 року селище Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000039 від 29 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Підвисоке Оратівського району Вінницької області, проживаючий по АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, із середньою спеціальною освітою, одружений, маючий на утримані п`ятьох малолітніх дітей, непрацюючий, раніше судимий Летичівським районним України із іспитовим терміном 2 роки (набрало законної сили 09 грудня 2025 року),

встановив:

05 лютого 2026 року надійшло клопотання, згідно якого 29 січня 2026 року близько 17 год. 20 хв. по вулиці Савіцького Юрія в селищі Летичів Хмельницького району Хмельницької області нарядом СРПП відділу поліції № 3 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області зупинено автомобіль ВАЗ 2107, державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який умисно не виконує постанову Летичівського районного суду Хмельницької області згідно якої його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення і накладено адміністративне стягнення у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом на 6 років.

З метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості, беручи до уваги тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, враховуючи особу правопорушника та усі наведені вище обставини, які у своїй сукупності можуть об`єктивно вплинути на хід досудового розслідування та його подальший розгляд у суді, слідчий вказує на необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням на нього передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали подане клопотання, з підстав, наведених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 просить обрати більш м`якого запобіжного заходу, передбаченого КПК України, оскільки мусить забезпечувати сім`ю, має на утриманні п`ятьох неповнолітніх дітей.

Захисник підозрюваного підтримує думку свого підзахисного.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріли, додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В силу ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, обмеження прав особи може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.ч. 1, 2, ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

03 лютого 2026 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України

При обранні запобіжного заходу, судом враховується, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років, а також, те, що йому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі та його реальне відбування у місцях позбавлення волі, що дає обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Крім того, є наявний обґрунтований ризик того, що підозрюваний може спрямовувати свої дії на вчинення нових, більш тяжких кримінальних правопорушень, що підтверджується вчиненням ним злочину під час дії воєнного стану та незняту та непогашену судимість за ч. 1 ст. 382 КК України. Так, знаючи про те, що в країні здійснюється протистояння військовій агресії російської федерації, на території України введено воєнний стан, ОСОБА_5 проявляючи свою антигромадську спрямованість, умисно вчинив новий тяжкий злочин (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинення іншого кримінального правопорушення, тобто ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, суд враховує, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, характеризується позитивно, має на утриманні п`ятьох неповнолітніх дітей: 2012 (14 років), 2014 (12 років), 2015 (10 років), 2017 (9 років) та 2021 (4 роки) року народження, та вагітну дружину, що потребує додаткових зусиль для нормального функціонування сім`ї та виховання дітей. Крім того, судом враховуються кліматичні умови, наявність систематичного та тривалого відключення електроенергії та наявність сильних морозів, що у свою чергу, може утруднювати дружині підозрюваного забезпечити нормальне функціонування сім`ї щодо забезпечення належного теплового режиму в будинку та належних умов виховання та проживання дітей. Вказане суттєво знижує ризики, зазначені в клопотання. Також доказів наявності ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України суду не надано.

Так, як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей ст. 5 п. 1 п.п. «с» Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

У той же час, КСУ та ЄСПЛ прирівнюють цілодобовий домашній арешт до тримання під вартою в розумінні позбавлення особи свободи та обмеження її права на свободу пересування.

З огляду на вищевикладене, сукупність зазначених обставин дає слідчому судді підстави для висновку, що підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час із покладенням на нього передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, який зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Строк дії ухвали визначається в межах строку досудового розслідування згідно з п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України, починаючи з дня повідомлення особі про підозру.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 30, 31, 107, 110, 131-132, 176-178, 181, 186-187, 193-194, 196, 205, 309-310, 369-372, 392-395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні залишати місце свого проживання по АДРЕСА_1 , в період з 22 години по 06 годину по час дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду, залежно від стадії кримінального провадження за першим викликом;

2) не відлучатися за межі Хмельницького району без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання чи роботи;

4) не залишати місце свого проживання по АДРЕСА_1 , в період з 22 години по 06 годину;

Строк дії ухвали до 02 квітня 2026 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Копію ухвали негайно після проголошення вручити підозрюваному та прокурору.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Слідчий суддя ОСОБА_1