печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 жовтня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «ВЕСТЕРА ГРУП» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Галицького районного суду м. Львова у справі № 461/5791/17 від 19.08.2017 у кримінальному провадженні № 0000650 від 18.08.2017, -

В С Т А Н О В И В :

09.10.2025 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «ВЕСТЕРА ГРУП» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Галицького районного суду м. Львова у справі № 461/5791/17 від 19.08.2017 у кримінальному провадженні № 0000650 від 18.08.2017, з вимогою: скасувати ухвалу Галицького районного суду м. Львова від 19.08.2017 у справі № 461/5791/17, якою накладено арешт на автомобіль марки «Мерседес Бенц» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Зобов`язати уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України у кримінальному провадженні № 0000650 від 18.08.2017 повернути ТОВ "ВЕСТЕРА ГРУП" (), як законному власнику, автомобіль марки "Мерседес Бенц", реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Водночас, клопотання адвоката ОСОБА_2 за своєю суттю фактично є апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова, у зв`язку з чим слідчий суддя при його розгляді позбавлений можливості надати правову оцінку доводам заявника щодо порушення норм матеріального та процесуального права при накладені арешту на майно ТОВ «ВЕСТЕРА ГРУП», а відтак відмовляє у відкриття провадження, що не позбавляє адвоката ОСОБА_2 права ініціювати питання про скасування арешту шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ТОВ «ВЕСТЕРА ГРУП» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Галицького районного суду м. Львова у справі № 461/5791/17 від 19.08.2017 у кримінальному провадженні № 0000650 від 18.08.2017.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1