Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про тимчасовий доступ до речей і документів, подане в межах кримінального провадження № 0006441, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.07.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодження прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0006441 від 05.07.2019, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

У ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів та 20.06.2022 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 29.11.2018, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на отримання Свідоцтва про право на спадщину за законом з проставленням апостилю. У подальшому в невстановлений день та час, але не пізніше 29.11.2018, ОСОБА_5 зустрілась із невстановленою досудовим розслідуванням особою, де в ході зустрічі домовилась про виготовлення Свідоцтва про право на спадщину за законом щодо померлого її чоловіка ОСОБА_6 з проставленням апостилю.

Після того, невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи в невстановленому місці, в невстановлений час, але не пізніше 29.11.2018, за невстановлених слідством обставин виготовила офіційний документ - Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019 на ім?я ОСОБА_5 , видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 .

У подальшому, в невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 22.05.2019, невстановлена слідством особа передала ОСОБА_5 завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 з проставленим апостилем, на ім?я ОСОБА_5 з метою використання його у власних інтересах з метою збагачення.

Крім того, при перевірці реквізитів бланку, відкритого реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, на якому виготовлений поданий для апостилювання документ, виявлено, що вказаний бланк отримував інший нотаріус, а саме приватний нотаріус КМНО ОСОБА_8 . Також згідно з відповіддю, наданою ІНФОРМАЦІЯ_1 , за результатами перевірки в електронному Реєстрі апостилів інформації щодо проставлення апостиля № 2331973 від 02.07.2019 не знайдено.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, які виразились у пособництві, тобто наданні засобів у підробленні офіційного документа, який видається нотаріусом і який надає права з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358 КК України.

Також у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 29.11.2018, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на використання завідомо підробленого документа, а саме Свідоцтва про право на спадщину за законом з проставленням апостилю з метою подальшого заволодіти грошовими коштами у особливо великих розмірах.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 22.05.2019, ОСОБА_5 , отримавши від невстановленої слідством особи завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 з проставленим апостилем, на ім?я ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні банку ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходиться в місті Варшава Республіці Польща, представившись спадкоємцем померлого ОСОБА_6 , маючи умисел на використання завідомо підробленого документа, пред?явила представнику банку Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019 на ім?я ОСОБА_5 , видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 з проставленим апостилем та, у подальшому, перерахувала грошові кошти з рахунку померлого ОСОБА_6 на свій рахунок.

При розгляді та перевірці документів, поданих для проставлення апостилю, ІНФОРМАЦІЯ_3 було встановлено невідповідність підпису та відбитка печатки приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_7 в даному документі із відповідними зразками з електронного реєстру апостилів. Також, при перевірці реквізитів бланку, відкритого реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів, Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, на якому виготовлений поданий для апостилювання документ, виявлено, що вказаний бланк отримував інший нотаріус, а саме приватний нотаріус КМНО ОСОБА_8 .

Також згідно з відповіддю, наданою ІНФОРМАЦІЯ_1 , за результатами перевірки в електронному Реєстрі апостилів інформації щодо проставлення апостиля №2331973 від 02.07.2019 не знайдено.

Зазначена інформація підтверджує, що ОСОБА_5 , використавши завідомо підроблений документ та подавши його до ІНФОРМАЦІЯ_1 через невстановлених досудовим розслідуванням осіб на отримання апостилю для юридичних дій на території іншої держави, створила собі умови для безпосереднього заволодіння чужим майном та доведення злочину до кінця. Оскільки ОСОБА_5 стала одноосібним спадкоємцем майна померлого ОСОБА_6 , що дало змогу ОСОБА_5 з підробленим Свідоцтвом про право на спадщину за законом з проставленим апостилем звернутись до банку, який знаходиться у м. Варшава Польща та використавши його, заволодіти грошовими коштами померлого ОСОБА_6 .

Так, ОСОБА_5 , усвідомлюючи свої злочинні дії, використавши завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, з проставленим апостилем №2331973, звернулась 22.05.2019 до ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_9 та отримала грошову суму в розмірі 696 861,79 доларів США, що згідно курсу НБУ становить 18 195 061,3 грн. та 96,13 євро. Крім того, ОСОБА_5 , використавши вище зазначене Свідоцтво в Банку ІНФОРМАЦІЯ_5 - отримала грошову суму в розмірі 51 203,05 доларів США, що згідно з курсом НБУ становить 1 293 389,04 грн., чим спричинила матеріальну шкоду ОСОБА_10 (доньці померлого ОСОБА_6 ).

Своїми умисними діями, які виразились у використанні завідомо підробленого документа, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Крім того, 30.11.2018 до Приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_7 засобами поштового зв?язку надійшла заява ОСОБА_5 (з адресою проживання в АДРЕСА_1 ) про прийняття спадщини після її померлого чоловіка, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який згідно з поданою заявою постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , і помер ІНФОРМАЦІЯ_7 . На підставі цієї заяви нотаріусом було заведено спадкову справу 19/2018, номер у спадковому реєстрі 63420442. Так, ОСОБА_5 , діючи відповідно до заздалегідь розробленого плану, спрямованого на заволодіння шляхом обману грошовими коштами у особливо великих розмірах, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність власних дій та достовірно знаючи про наявність інших законних спадкоємців, зазначила нотаріусу ОСОБА_7 про відсутність в неї будь-якої контактної інформації й даних інших законних спадкоємців першої черги в своїй заяві № 5021 від 29.11.2018, свідомо ввівши таким чином нотаріуса в оману стосовно відомого їй кола реальних спадкоємців. Після того, 18 грудня 2018 року при проведенні перевірки в реєстрі РАЦС Приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 було виявлено наявність у померлого неповнолітньої дочки ОСОБА_11 та матері ОСОБА_12 .

У подальшому, 22.04.2019 до приватного нотаріуса ОСОБА_7 з?явилась дочка померлого ОСОБА_13 , яка подала заяву про те, що «спадщину прийняла/вважаюся такою, що прийняла спадщину, яка залишилась після смерті мого батька, громадянина України ОСОБА_14 , оскільки на момент його смерті була неповнолітньою».

Діючи згідно з розробленим планом позбавлення спадщини інших спадкоємців, з метою заволодіння шляхом обману грошовими коштами у особливо великих розмірах, 01.07.2019 у робочий час ОСОБА_5 через невстановлених досудовим розслідуванням осіб, зберігаючи умисел на одноосібне заволодіння спадковим майном шляхом шахрайства та використання підробленого документу, подала до ІНФОРМАЦІЯ_8 завідомо підроблений документ (Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03 травня 2019 року на своє ім?я, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 ) для проставлення апостилю, в результаті чого було сформовано та зареєстровано заяву про проставлення апостилю та присвоєно № 2331973.

У подальшому ОСОБА_5 , використовуючи підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7 з проставленим апостилем №2331973, на ім?я ОСОБА_5 , продовжуючи свій умисел на заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами у особливо великих розмірах свого покійного чоловіка ОСОБА_6 , звернулась до працівників ІНФОРМАЦІЯ_9 та Банку ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Варшава Республіки Польща, де протиправно заволоділа грошовими коштами, які знаходились на розрахунковому рахунку ОСОБА_6 , що спричинило матеріальну шкоду ОСОБА_10 , а саме:

- з ІНФОРМАЦІЯ_9 - 50% знятої 22.05.2019 з рахунку суми в розмірі 696 861,79 доларів США (шістсот дев?яносто шість тисяч вісімсот шістдесят один доларів США), що на дату знаття 22.05.2019, становить за курсом НБУ 18 195 061,3 гривень, тобто 9 097 530,65 гривень;

-з ІНФОРМАЦІЯ_9 - 50% знятої 22.05.2019 з рахунку суми в розмірі 96,13 євро, що на дату знаття 22.05.2019, становить за курсом НБУ 2801,22 гривень, тобто 1400,61 гривня

- з Банку ІНФОРМАЦІЯ_5 - 50% знятої 05.09.2019 з рахунку суми в розмірі 51 203,05 доларів США, що на дату знаття 05.09.2019, становить за курсом НБУ

1 293 389,04 гривень, тобто 649 694,52 гривень.

Так своїми протиправними діями ОСОБА_5 злочинним шляхом заволоділа грошовими коштами потерпілої ОСОБА_10 на загальну суму 9 748 625, 78 гривень, що станом на 05.09.2019 в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян і є особливо великим розміром.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), у особливо великих розмірах, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Крім того, 22.10.2025 було допитано потерпілу ОСОБА_15 , яка показала, що «у 2021 з`явився ОСОБА_16 , громадянин Польщі, адвокат якого надіслав мені лист, що я йому нібито винна 250000 доларів, а також мені стало відомо, з ОСОБА_17 1250000 доларів США, які нібито йому заборгував мій батько. Цей адвокат надіслав договір позики на 2 аркушах, з цієї копії вбачається, що мій батько разом з ОСОБА_18 взяли у нього (Боровіча) в борг 1500000 доларів США. ОСОБА_19 разом з ОСОБА_18 поїхали у Хмельницький та у цивільному суді розпочали справу, щоб стягнути з мене цей борг. Номер судової справи - 686/5102/22. В позові вони не подали моїх даних, подали адресу з окупованої території, хоча вони знали реальну адресу, тому я не знала про цю справу допоки мені не надійшло сповіщення у дії. Як я вважаю, цей договір був підроблений, адже до 2021 ніхто про це не знав та не говорив, як ОСОБА_18 так і ОСОБА_19 , так і батько. ОСОБА_19 з`явився, коли у ОСОБА_18 виникла проблема у вигляді арешту її коштів. Свідки у польському суді плутались щодо того, де і коли цей договір був заключення загалом, як і ОСОБА_19 та ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ніде не надавав цей договір в оригіналі. В ІНФОРМАЦІЯ_10 ще є кримінальна справа щодо підробки цього договору та намагання заволодіти цим майном».

Тобто, враховуючи зв`язки ОСОБА_20 та ОСОБА_18 , можна припустити, що користуючись необізнаністю ОСОБА_10 щодо можливих позик, наданих її батьком, з метою уникнення виплати ОСОБА_10 її частки спадку, діючи за попередньою змовою, ОСОБА_21 та ОСОБА_18 «створили» борг ОСОБА_6 перед ОСОБА_22 , використавши при цьому підроблену розписку про борг.

Шляхом моніторингу реєстру судових рішень встановлено, що справа 686/5102/22 перебуває у ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Під час досудового розслідування виникла необхідність у отриманні від ІНФОРМАЦІЯ_12 , що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , код ЄРПОУ НОМЕР_1 , матеріалів розгляду по справі 686/5102/22, у тому числі оригінал розписки ОСОБА_6 щодо боргу перед ОСОБА_22 , оригінали договорів між ОСОБА_6 та ОСОБА_22 , та належним чином завірених копій інших матеріалів.

Зазначена інформація має важливе значення для розкриття кримінального правопорушення, викриття винних осіб шляхом проведення окремих слідчих (розшукових) дій, зокрема проведення почеркознавчих експертиз оригіналів документів (договору, розписки). Інформація є охоронюваною законом таємницею, і отримати доступ до неї інакше, ніж на підставі ухвали суду, неможливо.

Слідчий просив розглянути клопотання без його участі; клопотання підтримує за вказаних обставин.

Представник володільця відомостей в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив; про час, місце та день розгляду повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя вирішив розглядати клопотання за відсутності слідчого та інших учасників, оскільки неявка учасників справи не є перешкодою для розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Установлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0006441 від 05.07.2019, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.

Про факти діянь, встановлених під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначено вище. Вказані у клопотанні обставини справи відповідають долученим до нього матеріалам.

Зі змісту ст. 131 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів є заходом забезпечення кримінального провадження. Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Положеннями ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Відповідно до ч. 1 ст. 160 КПК України сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.

За змістом ч. 2 ст. 160 КПК України у клопотанні зазначаються:

1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;

2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати;

4) підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи;

5) значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні;

6) можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю;

7) обґрунтування необхідності вилучення речей і оригіналів або копій документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 162 КПК України до охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належать: 1) інформація, що знаходиться у володінні засобу масової інформації або журналіста і надана їм за умови нерозголошення авторства або джерела інформації; 2) відомості, які можуть становити лікарську таємницю; 3) відомості, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій; 4) конфіденційна інформація, в тому числі така, що містить комерційну таємницю; 5) відомості, які можуть становити банківську таємницю; 6) особисте листування особи та інші записи особистого характеру; 7) інформація, яка знаходиться в операторів та провайдерів телекомунікацій, про зв`язок, абонента, надання телекомунікаційних послуг, у тому числі отримання послуг, їх тривалості, змісту, маршрутів передавання тощо; 8) персональні дані особи, що знаходяться у її особистому володінні або в базі персональних даних, яка знаходиться у володільця персональних даних; 9) державна таємниця; 10) таємниця фінансового моніторингу; 11) відомості, що становлять професійну таємницю відповідно до Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки».

Частинами 5-7 ст. 163 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

Доступ особи до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, здійснюється в порядку, визначеному законом. Доступ до речей і документів, що містять відомості, які становлять державну таємницю, не може надаватися особі, що не має до неї допуску відповідно до вимог закону.

Слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.

Ураховуючи, що інформація, яка міститься в документах та на електронних носіях інформації, які знаходяться у володінні ІНФОРМАЦІЯ_12 , може мати суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, слідчим у клопотанні доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, можливість використання як доказу інформації та документів, які знаходиться у володінні вказаної юридичної особи та те, що іншим способом довести обставини, які передбачається довести за допомогою даних документів - неможливо, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Слідчий суддя дійшов висновку про надання дозволу на ознайомлення та виготовлення копій документів, зняття копії інформації, що міститься в інформаційних системах

ІНФОРМАЦІЯ_13 , з вилученням їх окремих оригіналів, до яких слідчий просить надати тимчасовий доступ, оскільки такий доступ є необхідним для забезпечення кримінального провадження, об`єктивного та неупередженого досудового розслідування в межах цього кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 159-166, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження № 0006441, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05.07.2019, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, про тимчасовий доступ до речей і документів - задовольнити.

Надати дозвіл слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , які входять до групи слідчих у цьому кримінальному провадженні, на тимчасовий доступ до документів, що знаходяться у володінні ІНФОРМАЦІЯ_12 , що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , код ЄРПОУ НОМЕР_1 , а саме: оригіналів розписки ОСОБА_6 щодо боргу перед ОСОБА_22 та/або договорів між ОСОБА_6 і ОСОБА_22 , що містяться в матеріалах судової справи № 686/5102/22 (з можливістю вилучення оригіналів вказаних документів), а також інших матеріалів судової справи № 686/5102/22 (з можливістю вилучення належно завірених копій).

Строк дії ухвали становить два місяця з дня її постановлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 КПК України у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями цього Кодексу з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1