печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 189 КК України, у кримінальному провадженні № 0001159 від 19.03.2018,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла скарга захисника підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_3 , про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 189 КК України, у кримінальному провадженні № 0001159 від 19.03.2018 (наразі кримінальне провадження № 0000587 від 01.07.2019) з підстав необґрунтованості та істотних порушень норм КПК України.

У судове засідання адвокат не прибув, будучи належно повідомленим про день, час та місце розгляду скарги. Заява, клопотань, заперечень не надходило, про причини неявки суду не повідомлено.

У судове засідання слідчий/прокурор також не прибув, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомлено. Заява, клопотань, заперечень не надходило.

Частиною третьою статті 306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Згідно з частиною четвертою статті 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною першою статті 303 КПК України.

Як убачається з пункту 10 частини першої статті 303 КПК України, на досудовому проваджені, окрім іншого, може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

З матеріалів скарги вбачається, що 15.02.2019 у кримінальному проваджені № 0001159 від 19.03.2018 старшим слідчим Управління розслідування особливо тяжких злочинів Головного слідчого управління Національної поліції України за погодженням із прокурором Офісу Генеральної прокуратури України, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень:

1) ч. 1 ст. 255 КК України - участь у злочинній організації, створеній з метою вчинення особливо тяжкого злочину, а також участь у злочинах, вчинюваних такою організацією;

2) ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 189 КК України - вимога передачі чужого майна з погрозою обмеження прав, свобод та законних інтересів потерпілого та його близьких родичів, а також розголошення відомостей, які потерпілий та його близькі родичі бажають зберегти в таємниці (вимагання), вчинене за попередньою змовою групою осіб, що завдало майнової шкоди в особливо великих розмірах, скоєне у складі злочинної організації.

Суть підозри зводиться до того, що ОСОБА_4 начебто був членом злочинної організації, створеної і очолюваної ОСОБА_5 , діючи у співучасті з іншими підозрюваними у провадженні та невстановленими слідством особами, вчинив упродовж липня-жовтня 2018 року у складі такої організації посягання на майно ОСОБА_6 та її чоловіка ОСОБА_7 шляхом вимагання, що завдало останнім майнової шкоди в особливо великому розмірі.

Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України (частина перша статті 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, що звернулася до суду із скаргою, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у частині третій статті 306 КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик відповідно до статті 138 КПК України є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Відтак, особі, яка звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а й покладаються обов`язки. Тому, будучи належно повідомленим про розгляд поданої скарги, особа, яка звернулась зі скаргою, в судове засідання не прибула, про причини неявки суду не повідомлено, заяви або клопотання до суду не надходили.

Аналізуючи викладене, вбачається, що на час розгляду скарги вимоги, заявлені стороною захисту, не підтримуються.

Керуючись статтями 22, 26, 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1