печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання заступника начальника першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0001051 від 24.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин клопотання

До слідчого судді надійшло клопотання сторони кримінального провадження про накладення арешту на майно, вилучене 19.11.2024 в ході проведення обшуку, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 (справа № 757/52226/24-к), у приміщенні квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , з метою забезпечення збереження речових доказів.

Позиція сторін кримінального провадження

Прокурорподав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

Власника майна в судове засідання не прибув, будучи належно повідомленим про день, час та місце розгляду справи.

Відповідно до вимог ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

З урахуванням положень ст. 26 КПК України слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді та вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність осіб, які не з`явились.

Правове обґрунтування

Процесуальні правовідносини регулюються главою 17 «Арешт майна» розділу ІІ «Заходи забезпечення кримінального провадження» КПК України.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Обставини, встановлені слідчим суддею

Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0001051 від 24.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що в період часу з 2022 року по листопад 2023 року, службові особи Публічного акціонерного товариства «Рівненський? народний? клуб «Верес» (далі - ПАТ «РНК «Верес») за попередньою змовою групою осіб, зловживаючи своїм службовим становищем, в умовах воєнного стану, умисно, заволоділи коштами вказаного клубу, чим спричинили акціонерам матеріальну шкоду у великих розмірах.

Так, у 2021 році ТОВ «Форест Енерджи» (), ТОВ «Енергетична компанія Теплоінвест» (), ТОВ «Славутицька ТЕС» () та інші акціонери придбали акціі?, кошти за реалізацію яких мали бути направлені на будівництво полів для клубу.

В результаті купівлі акцій?, ТОВ «Форест Енерджи» () проінвестувало на рахунок ПАТ «РНК «Верес» 6 475 000 грн. та стало власником 11,55 % від загальної? кількості акцій?, ТОВ «Енергетична компанія Теплоінвест» () проінвестувало на рахунок ПАТ «РНК «Верес» 6 475 000 грн. та стало власником 11,55 % від загальної? кількості акцій?, а також ТОВ «Славутицька ТЕС» () проінвестувало на рахунок ПАТ «РНК «Верес» 1 900 000 грн. та стало власником 3,4 % від загальної? кількості акціи?.

У подальшому, протягом 2023 року службові особи ПАТ «РНК «Верес», в порушення умов статуту, підписали 2 додаткові угоди з ТОВ «Будівельна фірма Базиспромбуд» () за договорами № 04/08-1 від 23.07.2021 та № 04/08-2 від 23.07.2021 щодо виконання робіт по будівництву стадіонів, за якими вартість виконаних робіт із початковоі? суми - 14 418 000, 00 грн. зросла до 52 265 131,03 грн.

При цьому за ініціативи ТОВ «Будівельна фірма Базиспромбуд» 23.11.2023 Господарським судом Рівненськоі? області відкрито провадження у справі № 918/1116/23 про банкрутство ПАТ «РНК «Верес» та визнано вимоги вказаного товариства, як ініціюючого кредитора, на суму 52 265 131,03 грн., заборгованості (четверта черга), а також 2 439 994,06 грн., неустои?ки (шоста черга).

Окрім ТОВ «Будівельна фірма Базиспромбуд», кредиторські вимоги якої в подальшому були визнані вищевказаним Господарським судом, вимоги до ПАТ «РНК «Верес» заявили:

1) Президент клубу та Голова Наглядовоі? Ради ПАТ «РНК «Верес», один з и?ого наи?більших акціонерів (32,21% у статутному капіталі) ОСОБА_6 на загальну суму 27 505 000,00 грн., якии? відповідно до договорів відступлення права вимоги, став цесіонарієм кредиторів ПАТ «РНК «Верес»;

2) ТОВ «Верес Секюріті» () на суму 2 000 050,00 грн.

Таким чином, сума вимог усіх 3-х кредиторів до ПАТ «РНК «Верес» становить 84 210 175,10 грн.

Крім того, 31.08.2023 між ТОВ «Умань Уно» (Позикодавець) та ПАТ «РНК «Верес» (Позичальник) укладено Договір про надання зворотної безвідсоткової фінансової допомоги № 195УУ23, відповідно до якого останнє отримало 7 500 000,00 грн.

У подальшому, 14.12.2023 між ТОВ «Умань Уно» (Цедент) та ОСОБА_7 (Цесіонарій) укладено Договір відступлення права вимоги № 14/12-2, згідно якого ОСОБА_7 набуває права вимоги за Договір про надання зворотної безвідсоткової фінансової допомоги № 195УУ23.

Відповідно до матеріалів виконаного доручення Департаменту карного розшуку Національної поліції України, рапорту ДКР НПУ, допитів свідків, інших слідчих дій, є наявні підстави вважати, що до вчинення вказаного злочину причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є директором ТОВ ТОВ «Умань Уно».

19.11.2024 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 (справа № 757/52226/24-к), проведено обшук у приміщенні квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , під час якого були вилучені документи, які були поміщені до сейф-пакету № PSP2217484, а саме:

- Договір поставки №27/01-22 від 27.01.2023 на 2 арк. в 2 прим. між ТОВ «ТЕПЛОДЖЕРЕЛО» та ФОП ОСОБА_8 ,

-Лист ТОВ «ТЕПЛОДЖЕРЕЛО» від 16.05.2022 № 16/05 на 1 арк.,

-Роздруківку листа з поштової скриньки Gmail від 21.03.2021 о 13 год. 21 хв. на адресу ОСОБА_9 від ОСОБА_10 на 2 арк.

-Договір на надання послуг № 01-11 від 01.11.2022 між ТОВ «ТРЕЙДЛІЗИНГ» та ОСОБА_5 на 3 арк.,

-Акт приймання-передачі наданих послуг від 01.05.2023 до договору на надання послуг № 01-11 від 01.11.2022 на 1 арк.,

-Три заяви про участь у земельних торгах ТОВ «УМАНЬ УНО» від 04.09.2023 №0409-2, 0409-3 та 0409,4 на 1 арк. кожна,

-Довідку про кінцевого бенефіціарного власника ТОВ «УМАНЬ УНО» від 04.08.2023 №0409-1 на 1 арк.,

-Лист-повідомлення ТОВ «УМАНЬ УНО» від 12.09.2023 №12/19 на 1 арк.,

-Довіреність ТОВ «УМАНЬ УНО» № 52 від 29.08.2023 на 1 арк.

Постановою слідчого від 19.11.2024 вказані документи визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до протоколу огляду від 11.12.2024, документи, що були поміщені до сейф-пакету № PSP2217484, були оглянуті.

Мотиви слідчого судді

Норма-дефініція речових доказів (стаття 98 КПК) щодо критеріїв (умов) визнання матеріальних об`єктів речовими доказами (були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин) з одного боку дійсно, сформульована в категоричній формі, і вказані умови мають бути дотримані для визнання тих чи інших речей речовими доказами. У той же час, слід зважати на стадію кримінального провадження. Так, на стадії досудового розслідування не всі обставини, що підлягають з`ясуванню у кримінальному провадженні, можуть бути достовірно встановлені одразу ж, оскільки розслідування - це процес пізнання обставин подій минулого, пов`язаний з пошуком, виявленням та фіксацією відповідних слідів злочинного діяння.

Системний аналіз норм КПК та практики ЄСПЛ дозволяє дійти висновку, що КПК оперує поняттями, які відповідають декільком різним стандартам доказування (переконання) - стандарт «обґрунтованої підозри», переконання (доведення) «поза розумним сумнівом» та стандарти «достатніх підстав (доказів)» тощо. Стандарти «достатніх підстав (доказів)» використовуються в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, цілі прийняття тих чи інших рішень (вчинення дій) та їх правових наслідків. При цьому, вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчими суддями (судом) (статті 157, 163, частина 5 статті 234, 260 та інші статті КПК), так і слідчими, прокурорами (статті 134, 271, 276 КПК та інші).

З огляду на вимоги ч. 3 статті 170 КПК арешт майна на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК (тобто з метою забезпечення збереження речових доказів) передбачає дотримання стандарту «достатніх підстав» вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Стандарт «достатніх підстав (доказів)» для цілей арешту з метою забезпечення збереження речових доказів передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують певну річ з кримінальним правопорушенням (демонструють можливу приналежність до його вчинення в якості знаряддя або матеріального об`єкту, що містить певне відображення або інформацію про злочин), тобто наділяють її саму можливістю виконувати функцію доказу у кримінальному провадженні, і вони є достатніми, щоб виправдати її тимчасове обтяження у вигляді арешту для можливого використання в процесі доказування стороною обвинувачення у подальшому.

Щодо документів, вилучених в ході обшуку - дозвіл на їх відшукання та вилучення був наданий ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 (справа № 757/52226/24-к) про обшук. Що стосується решти документів, то з їх змісту встановлено, що вони безпосередньо стосуються обставин, що розслідуються в рамках цього кримінального провадження. Наведені дані є достатніми для висновку про те, що зазначені документи можуть містити інформацію, пов`язану з подіями злочинів, які розслідуються у цьому провадженні.

За загальним правилом статус тимчасового вилученого майно набуває з моменту фактичного позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких воно перебуває, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися ним до вирішення питання про арешт майна або його повернення (ч. 1 ст. 167 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку.

Частиною 5 ст. 236 КПК України визначено, що обшук на підставі відповідного судового рішення, повинен проводитися в обсязі, необхідному для досягнення мети такого обшуку.

При обшуку слідчий має право оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 236 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Так, на даній стадії досудового розслідування не всі обставини, що підлягають з`ясуванню у кримінальному провадженні, можуть бути достовірно встановлені одразу ж, оскільки розслідування - це процес пізнання обставин подій минулого, пов`язаний з пошуком, виявленням та фіксацією відповідних слідів злочинного діяння.

Слідчий суддя вважає, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, як арешт майна з метою збереження речових доказів, що забезпечить дієвість розслідування у кримінальному провадженні.

При цьому, власник майна не позбавлений у подальшому права на звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПК.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що все вилучені документи відповідають ознакам речових доказів, тому підлягають арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведеного 19.11.2024 обшуку, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 (справа № 757/52226/24-к), за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме:

-Договір поставки №27/01-22 від 27.01.2023 на 2 арк. в 2 прим. між ТОВ «ТЕПЛОДЖЕРЕЛО» та ФОП ОСОБА_8 ,

-Лист ТОВ «ТЕПЛОДЖЕРЕЛО» від 16.05.2022 № 16/05 на 1 арк.,

-Роздруківку листа з поштової скриньки Gmail від 21.03.2021 о 13 год. 21 хв. на адресу ОСОБА_9 від ОСОБА_10 на 2 арк.

-Договір на надання послуг № 01-11 від 01.11.2022 між ТОВ «ТРЕЙДЛІЗИНГ» та ОСОБА_5 на 3 арк.,

-Акт приймання-передачі наданих послуг від 01.05.2023 до договору на надання послуг № 01-11 від 01.11.2022 на 1 арк.,

-Три заяви про участь у земельних торгах ТОВ «УМАНЬ УНО» від 04.09.2023 №0409-2, 0409-3 та 0409,4 на 1 арк. кожна,

-Довідку про кінцевого бенефіціарного власника ТОВ «УМАНЬ УНО» від 04.08.2023 №0409-1 на 1 арк.,

-Лист-повідомлення ТОВ «УМАНЬ УНО» від 12.09.2023 №12/19 на 1 арк.,

-Довіреність ТОВ «УМАНЬ УНО» № 52 від 29.08.2023 на 1 арк.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчих, прокурорів, які входять до відповідних груп слідчих, прокурорів у кримінальному провадженні № 0001051 від 24.04.2024.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_11