У Х В А Л А

СЛІДЧОГО СУДДІ

Про застосування запобіжного заходу

у вигляді домашнього арешту

24 жовтня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши клопотання слідчого слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві - старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_6 , в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002408 від 09.09.2025 щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та такого, що фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України

про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту,

ВСТАНОВИВ:

Виходячи із змісту поданого клопотання, у провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002408 від 09.09.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненої за обставин, що утворюють склад злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. За даними клопотання, попередньо зібраними доказами та фактичними обставинами встановлено, що ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету протиправного безоплатного заволодіння чужим майном, у період часу з 03.09.2025 по 18.09.2025, перебуваючи в межах м. Києва, шляхом вільного доступу та використання сприятливої обстановки, реалізував свій злочинний намір. Зокрема, за обставин, викладених у матеріалах провадження, коли переконався, що сторонніх осіб поблизу не спостерігається та його дії залишаться непоміченими, підозрюваний заволодів електронним пристроєм із ідентифікуючими ознаками серійний номер: D9773WAPCO1701X загальною вартістю 666 (шістсот шістдесят шість) гривень 67 копійок, чим заподіяв майнову шкоду потерпілому на вказану суму. Після отримання злочинного результату, як це випливає з викладених у клопотанні даних, ОСОБА_4 намагався розпорядитися викраденим на власний розсуд, тим самим підтвердивши завершеність умислу на протиправне безоплатне вилучення майна із володіння власника.

Сукупність доказів, наведена слідчим у клопотанні, включає відомості, здобуті в ході допитів свідків, огляду місця події, долучення відомостей про походження та індивідуальні ознаки викраденого пристрою, відтворення обстановки та обставин події, а також інші процесуальні документи, які у своїй сукупності підтверджують обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри саме за ч. 4 ст. 185 КК України. У ході досудового розслідування оформлено належним чином повідомлення про підозру, вручено підозрюваному з дотриманням вимог КПК України, про що свідчать матеріали провадження; підозрюваний обізнаний про суть підозри, місце, час і спосіб вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, а також про процесуальні права та обов`язки.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя виходить з того, що відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 3) незаконно впливати на свідків, потерпілих та інших учасників кримінального провадження; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення. Із клопотання слідчого вбачається, що у конкретних обставинах ці ризики є реальними і не декларативними. Так, підозрюваний, маючи фактичне місце проживання у місті Києві, неодноразово змінював місця короткочасного перебування, що утруднювало його своєчасну процесуальну комунікацію зі слідчим; наявність у провадженні ще не допитаних свідків, із якими підозрюваний раніше перебував у контакті, обґрунтовує ризик незаконного впливу на них з метою зміни показань в частині фактичних обставин події. Слідчий суддя бере до уваги і те, що спосіб вчинення інкримінованого діяння свідчить про його ретельну підготовку, оцінку ситуації та використання моменту відсутності сторонніх осіб, що вказує на підвищену вірогідність вчинення аналогічних дій у разі відсутності належних процесуальних обмежень.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний враховувати вимоги ст. 178 КПК України про співмірність обмежень, що пропонуються, тяжкості інкримінованого злочину, даним про особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, соціальні зв`язки, наявність постійного місця проживання та реєстрації. Матеріалами клопотання підтверджено, що ОСОБА_4 є повнолітнім, працездатним, раніше не судимим, має реєстрацію у м. Вінниця (вулиця Келецька, [будинок]) та фактично проживає у АДРЕСА_2 . Разом з тим характер інкримінованих дій, суспільна небезпечність посягання на право власності, їх умисний, корисливий зміст та обставини вчинення ускладнюють можливість досягнення мети запобіжного заходу за допомогою м`якших процесуальних обмежень.

Слідчий суддя окремо зупиняється на доцільності саме нічного домашнього арешту як оптимального і достатнього засобу процесуального впливу. Сторона обвинувачення просить заборонити підозрюваному залишати житло у період з 22:00 до 06:00 із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Такий підхід є виправданим і відповідає принципу пропорційності, оскільки поєднує реальний превентивний ефект (обмеження пересування в часовому проміжку, який статистично є сприятливим для вчинення аналогічних злочинів та уникнення контролю з боку правоохоронних органів) із можливістю для підозрюваного продовжувати працювати, підтримувати соціально-корисні зв`язки та забезпечувати свої життєві потреби вдень. Саме нічний домашній арешт збалансовує інтереси кримінального правосуддя і права людини, залишаючись менш обтяжливим, ніж цілодобовий арешт, але суттєво ефективнішим порівняно з особистим зобов`язанням чи особистою порукою.

Що стосується альтернатив, то особисте зобов`язання (ст. 179 КПК України) у даній процесуальній ситуації є недостатнім: воно не містить реального механізму запобігання нічним переміщенням підозрюваного поза місцем проживання і не нейтралізує ризиків переховування та впливу на свідків. Особиста порука (ст. 180 КПК України) потребує бездоганних поручителів, здатних реально впливати на поведінку підозрюваного; матеріали клопотання не містять даних про наявність осіб із беззаперечним авторитетом для ОСОБА_4 , які б гарантували дотримання ним процесуальних обов`язків. Застава (ст. 182 КПК України), з огляду на корисливий характер інкримінованого діяння та ризик вчинення нового правопорушення, не виключає повторного посягання і, крім того, за своєю природою не обмежує переміщення підозрюваного в «критичний» нічний час, тому не забезпечує досягнення мети, сформульованої у ст. 177 КПК України. Домашній арешт у нічний час (ст. 181 КПК України) - це адресний, цілеспрямований запобіжний захід, який у даній справі пропорційно звужує свободу пересування підозрюваного саме там і тоді, де й коли цього вимагає превентивна мета, і разом з тим не руйнує його соціальні зв`язки та можливість виконувати трудові обов`язки вдень.

Слідчий суддя також враховує, що підозрюваний має реєстрацію та фактичне місце проживання, що спрощує організацію контролю за виконанням запобіжного заходу підрозділом поліції, визначеним законом. У свою чергу, покладення додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України (прибувати за викликом, не відлучатися з населеного пункту без дозволу, повідомляти про зміну місця проживання, утримуватися від спілкування з визначеними особами - свідками у провадженні, здати на зберігання паспорт(и) для виїзду за кордон), у поєднанні з можливим використанням електронного засобу контролю (у разі наявності технічної можливості), утворюють належну систему превенції та процесуальної дисципліни.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та її належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів.

Оцінивши у сукупності наведені обставини, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання слідчого, погоджене прокурором, підлягає задоволенню із покладенням на підозрюваного додаткових процесуальних обов`язків для забезпечення належної процесуальної поведінки.

Виходячи із зазначеного, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням повітряних тривог.

Покласти на підозрюваного, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) не залишати постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу із 22:00 години по 06:00 годину наступного ранку, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

5) утримуватися від спілкування з свідком у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити Солом`янському управлінню поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

Строк дії ухвали до 24 грудня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1