н/п 1-кс/766/7322/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2025 року Слідча суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП ГУНП у Херсонській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000848 від 18.07.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м.Херсон, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області старшого лейтенант поліції ОСОБА_5 звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000848 від 18.07.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України в межах строку досудового розслідування, а саме до 11.11.2025 року з визначенням застави у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обґрунтування клопотання

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 185 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що обґрунтовуються тяжкістю покарання за вчинене кримінальне правопорушення, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі від 5 до 8 років, а також тим, що підозрюваний не має постійного місця проживання;

-вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний ніде не працевлаштований, законних джерел доходу не має, відносно якого направлено обвинувальний акт до Херсонського міського суду Херсонської області за вчинення кримінального правопорушення проти власності, у зв`язку з чим може вчинити інше кримінальне правопорушення.

-впливати на свідків, полягає в тому, що він ознайомлений із їх дійсним місцем проживання і може вчинити на них фізичний чи психологічний вплив, з метою зміни ними раніше наданих показань.

Також встановлено, що інші більш м`які запобіжні заходи неможливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 з наступних причин:

1. особисте зобов`язання - неможливо застосувати у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до підозрюваного в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків. Враховуючи тяжкість злочину та вказані обставини, вимагається постійний контроль за поведінкою підозрюваного, що може бути досягнуто лише при застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного із триманням під вартою;

2. особиста порука на адресу правоохоронних органів не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_4 ;

3. застава слідчому чи прокурору не надходили заяви або клопотання від підозрюваного, рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

4. домашній арешт - неможливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 , підлягає постійному візуальному контролю, даний запобіжний захід не перешкоджає підозрюваному вчинити інше кримінальне правопорушення, а також те, що місцем його мешкання є м-н «Острів» м. Херсон, де буде неможливо контролювати його поведінку та дотримання даного запобіжного заходу та наразі не має постійного місця проживання.

Доводи учасників провадження у судовому засіданні

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав просив його задовольнити, з підстав зазначених в ньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечуючи обґрунтованості підозри, просив застосувати більш м`який запобіжний захід відносно нього у виді домашнього арешту. Зазначив, що евакуювався з місця проживання м-н «Острів» м. Херсон до мікрорайону «Таврійський» де проживає у знайомого.

Мотивація суду

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділенням відділу поліції №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000848 від 18.07.2025, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

За версією обвинувачення, ОСОБА_4 18.07.2025, приблизно о 08:00 год. знаходячись в приміщенні автоматичної телефонної станції №27 (АТС) АТ «Укртелеком» розташованої за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3, переслідуючи прямий умисел та корисливий мотив, спрямований на викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, таємно, умисно, повторно, в умовах воєнного стану, проник через відкриті двері до приміщення АТС №27, звідки намагався викрасти кабель «КВАЕП 64х2х0,04» довжиною 6 метрів, вартість якого становить 438,90 грн., кабель «ТСВ 100х2х0,4» довжиною 36 метрів вартість якого становить 5 106,00 грн., кабель «ТПП 10х2х0,4» довжиною 8 метрів, вартість якого становить 248,00 грн., кабель «ТПП 30х2х0,4» довжиною 18 метрів вартість якого становить 1 098,30 грн., кабель «ОКЛБг-8» довжиною 45 метрів вартість якого становить 1 654,12 грн., кабель «PVC 32х2х04» довжиною 326 метрів вартість якого становить 15186,17 грн., на загальну суму 23731,49 гривня, що належать АТ «Укртелеком», проте, виконавши всі дії, які вважав необхідним для доведення злочинного умислу до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчене з причин, які не залежали від його волі, а саме ОСОБА_4 був помічений та зупинений співробітниками АТ «Укртелеком».

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене повторно, вчинене в умовах воєнного стану, якщо особа виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від її волі.

11.09.2025 о 17 годині 30 хвилин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також необхідність застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наступними доказами, зібраними під час досудового розслідування та наявними в матеріалах кримінального провадження:

1.Протоколом огляду місця події від 18.07.2025 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3, в ході проведення якого вилучено бухти кабелів, фрагменти кабелів, а також пилу та ніж.

2.Протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 09:00 год. він разом зі своїми колегами поїхали на АТС 27 АТ «Укртелеком» за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3 перевірити наявність майна, так як минулого дня приїжджали туди та там були відчинені двері до приміщення. Приїхавши на місце, вони виявили чотирьох чоловіків, котрі несли бухти кабелю, один з них заховався за трубою біля приміщення АТС 27. Після чого, один з колег викликав працівників поліції .

3.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, в ході проведення якого ОСОБА_6 впізнав ОСОБА_4 як такого котрий 18.07.2025 ніс бухту кабелю неподалік приміщення АТС 27 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3, та заховався під трубою, коли приїхали працівники АТ «Укртелеком».

4.Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 09:00 год. він разом зі своїми колегами поїхали на АТС 27 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3 перевірити наявність майна, так як минулого дня приїжджали туди приїжджали мої колеги та там були відчинені двері до приміщення. Приїхавши на місце, вони виявили чотирьох чоловіків, котрі несли бухти кабелю, один з них заховався за трубою біля приміщення АТС 27. Після чого, один з колег викликав працівників поліції.

5.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, в ході проведення якого ОСОБА_8 впізнав ОСОБА_4 як такого котрий 18.07.2025 ніс бухту кабелю неподалік приміщення АТС 27 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3, та заховався під трубою, коли приїхали працівники АТ «Укртелеком».

6.Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 09:00 год. він разом зі своїми колегами поїхали на АТС 27 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3 перевірити наявність майна, так як минулого дня приїжджали туди з ОСОБА_6 та там були відчинені двері до приміщення. Приїхавши на місце, вони виявили чотирьох чоловіків, котрі несли бухти кабелю, один з них заховався за трубою біля приміщення АТС 27. Після чого, один з колег викликав працівників поліції.

7.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, в ході проведення якого ОСОБА_9 впізнав ОСОБА_4 як такого котрий 18.07.2025 ніс бухту кабелю неподалік приміщення АТС 27 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3, та заховався під трубою, коли приїхали працівники АТ «Укртелеком».

8.Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 09:00 год. він разом зі своїми колегами поїхали на АТС 27 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3 перевірити наявність майна, так як минулого дня приїжджали туди приїжджали мої колеги та там були відчинені двері до приміщення. Приїхавши на місце, вони виявили чотирьох чоловіків, котрі несли бухти кабелю, один з них заховався за трубою біля приміщення АТС 27. Після чого, ОСОБА_10 викликав працівників поліції.

9.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, в ході проведення якого ОСОБА_10 впізнав ОСОБА_4 як такого котрий 18.07.2025 ніс бухту кабелю неподалік приміщення АТС 27 за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3, та заховався під трубою, коли приїхали працівники АТ «Укртелеком».

10.Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 08:30 год. він перебував за місцем мешкання і йому зателефонував його знайомий ОСОБА_12 , котрий покликав його на допомогу перенести непотрібний металобрухт за адресою: м. Херосн, проїзд Береговий, 3. Прийшовши на місце, приблизно о 09:00 год. крім ОСОБА_13 , там також були ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ще якийсь чоловік. ОСОБА_16 сказав їм, що ці кабелі нікому не потрібні і їх можна брати. Коли вони взяли по бухті кабелю та пішли за ОСОБА_17 , до них приїхали працівники АТ «Укртелеком», які в подальшому викликали поліцію.

11.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, в ході проведення якого ОСОБА_11 впізнав ОСОБА_4 як такого котрий 18.07.2025 приблизно о 08:30 год. покликав його за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3 перенести металобрухт.

12.Протоколом допиту свідка ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 08:30 год. він перебував за місцем мешкання і йому зателефонував його знайомий ОСОБА_12 , котрий покликав його на допомогу перенести непотрібний металобрухт за адресою: м. Херосн, проїзд Береговий, 3. Стасик, з собою покликав також ОСОБА_19 а по дорозі зустрів ще якось чоловіка на ім?я ОСОБА_20 . Коли вони прийшли на місце зустрічі, туди ж приєднався ОСОБА_21 . В подальшому, всі взяли по бухті кабелю, після чого, коли несли їх до них під?їхали працівники АТ «Укртелеком», котрі в подальшому викликали працівників поліції.

13.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, в ході проведення якого ОСОБА_18 впізнав ОСОБА_4 як такого котрий 18.07.2025 приблизно о 08:30 год. покликав його за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3 перенести металобрухт.

14.Протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 08:30 год. йому зателефонував його знайомий ОСОБА_22 котрий покликав його допомогти його знайомому ОСОБА_23 , за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3. По дорозі туди, він зустрів ОСОБА_24 , а на місці зустрічі зустрів ОСОБА_17 та ОСОБА_25 . Вони всі взяли по бухті кабелю та несли їх за ОСОБА_17 , в цей момент до них приїхали працівники АТ «Укртелеком», котрі викликали поліцію.

15.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, в ході проведення якого ОСОБА_26 впізнав ОСОБА_4 як такого до котрого прийшов допомагати 18.07.2025 приблизно о 08:30 год. перенести металобрухт за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3.

16.Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий повідомив, що 18.07.2025, приблизно о 08:00 год. проходив повз приміщення за адресою: м. Херсон, проїзд Береговий, 3, де через відкриті двері зайшов всередину та помітив там кабелі змотані в бухту. В подальшому, він попросив прийти туди своїх знайомих та перенести кабелі для випалювання. Коли вони прийшли, то кожний взяв по бухті кабелю та понесли і в цей момент до них під`їхали працівники АТ «Укртелеком», ОСОБА_4 сховався з трубою, а ті викликали поліцію;

17.Іншими матеріалами у їх сукупності.

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Щодо ризиків, зазначених у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 4 чт. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Зокрема, у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Отже, відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , є тяжкими, передбачає можливість реального позбавлення волі на строк до 8 років, що дає підстави вважати, що підозрюваний з метою ухилення від кримінального покарання може переховуватися від органів досудового слідства та суду, тому існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також наявний ризик, передбачений пунктом 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик незаконного впливу ОСОБА_4 на свідків. При цьому слідчий суддя враховує, що за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з вказаними особами, ОСОБА_4 може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Крім того, доведено існування ризику, передбаченого п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого 4 ст. 185 КК України, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, відносно нього в суді перебуваються обвинувальні акти в тому числі за обвинуваченням за ч.4 ст.185 КК України, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, свідчить про можливість, у разі не застосування відповідних обмежень, продовження та повторення протиправної поведінки шляхом вчинення інших кримінальних правопорушень.

Метою запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в разі визнання підозрюваного винуватим йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Також слідчим суддею враховуються: вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 , який народився у 1996 році; на обліку у психіатра не перебуває, перебуває на обліку за станом здоров`я у лікаря нарколога, з діагнозом розлади психіки і поведінки внаслідок вживання алкоголю, синдром залежності, інвалідність не встановлювалась, відомості про потребу у стаціонарному лікуванні відсутні. Крім того, слідчим суддею враховуються: міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, а саме: ОСОБА_4 зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 , проживає, з його слів за адресою АДРЕСА_2 , має середню освіту, неодружений, утриманців не має, не працевлаштований, раніше в силу ст.89 КК України не судимий. Крім того, в провадженні Херсонського міського суду Херсонської області знаходяться обвинувальні акти відносно нього за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та ч.1 ст.121 КК України.

Таким чином, у ОСОБА_4 відсутні міцні соціальні зв`язки, оскільки останній офіційно не працевлаштований, на теперішній час в провадженні суду перебуває обвинувальний акт про вчинення останнім аналогічного інкримінованому кримінального правопорушення проти власності, що свідчить про систематичність вчинення корисливих злочинів з метою свого незаконного збагачення та, як наслідком, має суспільну небезпечну поведінку, що зашкоджує суспільним відносинам.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства з урахуванням дати повідомлення про підозру, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права останнього на свободу.

Судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_4 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та забезпечення його належної процесуальної поведінки, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. За вказаних вище обставин запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та є достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантію його належної процесуальної поведінки на даній стадії кримінального провадження, отже, підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, на чому наголошував сам підозрюваний, на даній стадії кримінального провадження відсутні та не підтвердженні відповідними доказами. В матеріалах клопотання відсутні та не надані в судовому засіданні відомості про власника такого житла та його згоди на знаходження підозрюваного у такому житлі при застосуванні домашнього арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення. (ч. 3 ст. 182 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. (ч. 7 ст. 182 КПК України).

Розмір застави, з одного боку, повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обв`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

З урахуванням конкретних обставин даного кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного ОСОБА_4 , даних про його особу, розміру збитків, завданих потерпілому та встановлених під час розгляду клопотання ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для визначення застави у мінімальному розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка достатньою мірою гарантує виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірною для нього, застава в даному розмірі здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, враховуючи характер та специфіку інкримінованих діянь, тяжкість покарання, передбаченого за вчинення тяжкого злочину, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; здійснення дій, спрямованих на незаконне збагачення, в період воєнного стану.

Наявність виключних випадків, які б свідчили про те, що застава у визначеному розмірі не здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, стороною обвинувачення, згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, не доведена та слідчим суддею, в ході розгляду клопотання, не встановлена.

У разі внесення застави згідно ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, а також виконувати обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 309, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб в межах строку досудового слідства строком до 11.11.2025 року (включно).

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту взяття підозрюваного під варту.

Визначити розмір застави - 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560 грн., яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, в провадженні яких перебуває кримінальне провадження № 0000848 та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматися від спілкування зі свідками.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 11.11.2025 року (включно).

Роз`яснити та попередити підозрюваного, що з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

За невиконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, на підозрюваного може бути накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка тримається під вартою, в той же строк з моменту вручення копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1