Провадження № 1-кс/643/5076/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою, у якій просить скасувати арешт з його особистих речей, накладений Ленінським районним судом м. Харкова.

Дослідивши заяву, слідчий суддя вважає, що її слід повернути, виходячи з наступного.

Арешт майна, згідно ст. 131 КПК України, є заходом забезпечення кримінального провадження. Клопотання про застосування заходів кримінального провадження, та, відповідно, і про скасування відповідних заходів, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Звертаючись з даною заявою заявник не вказав орган досудового розслідування, за клопотанням якого був накладений арешт та який на теперішній час здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт. Також, до заяви не долучено копію процесуального документу, яким накладено арешт на вказане у заяві майно.

Вказані відомості мають значення для вирішення питання щодо підсудності цієї заяви, наявності правових підстав для скасування арешту майна, а також, чи відноситься заявник до кола осіб, хто може звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна та сповіщення органу досудового розслідування про дату й час розгляду заяви.

Слід зазначити, що положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Вищий спеціалізований суд України проаналізувавши діюче кримінальне процесуальне законодавство в п. 10 свого листа від 05.04.2013 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначив про можливість повернення певного роду заяв та клопотань, хоча норми КПК України прямо цього не передбачають.

Крім того, в п. 13 вказаного листа зазначено, що рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 9, 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1