УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3 ,

представника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Вінницькій області та уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, за фіксації судового розгляду технічними засобами,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Вінницькій області та уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга мотивована тим, що ГУНП у Вінницькій області листом № 334382 від 01.12.2025р. (919795) повідомило ОСОБА_5 , що її заява зареєстрована до ІКС ІПНІ відділення поліції № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області від 13.11.2025 за № 21870. 01.12.2025 відповідно дo cm. 12,15,19 Закону України «Про звернення громадян», вимог наказу МВС України від 15.11.2017 року № 930 «Про затвердження Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України » на основі зібраних матеріалів, складено вмотивовану довідку, із якою заявник можете ознайомитись в підрозділі документального забезпечення відділення поліції № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області.

В ході розгляду матеріалів звернення згідно наданих пояснень ОСОБА_6 він ніколи не ухилявся від виконання обов`язку щодо сплати аліментів на свою дитину і по об`єктивній можливості здійснював виплати коштів на картковий рахунок заявника, що підтверджується копіями квитанцій, оригінали яких містяться в матеріалах цивільної справи № 127/23675/25. Згідно укладання мирової угоди у 2016 і до 2022 включно, він продовжував здійснювати виплати аліментів на картковий рахунок заяника. Проте, у зв`язку із військовою агресією проти України та повномасштабним вторгненням, він втратив будь - яку роботу, навіть тимчасовий підробіток та фактично не мав змоги сплачувати аліменти на утримання дитини. В подальшому зобов`язуєте при отриманні будь-якого доходу направляти кошти на погашення боргу за сплату аліментів.

З ОСОБА_6 проведена бесіда профілактичного характеру про не припустимість протиправної поведінки, його попереджено про кримінальну, адміністративну та цивільно-правову відповідальність у разі вчинення протиправних дій.

Заявник у скарзі зазначає, що ОСОБА_7 має сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 від ОСОБА_6 (РНОКПП - НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 )

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому 11 років, згідно ч. 5 ст.183 СК України потребує сплати аліментів на своє утримання з боку ОСОБА_6 , оскільки проживає, зареєстрований разом із матір`ю та перебуває повністю на її утриманні.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області по справі № 127/14739/14ц від 26.07.2016р визнали мирову угоду, укладену 25.07.2016 року між позивачем ОСОБА_5 та ОСОБА_6 по цивільній справі № 127/14739/14-ц за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , на наступних умовах: ОСОБА_5 , яка проживає за адресою : АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_3 , виданий 24 жовтня 2013 року Ленінським РВ УДМС України у Вінницькій області надалі Позивач, ОСОБА_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ., паспорт НОМЕР_4 , виданий 07 травня 2007 року Ленінським ВМ ВМВ УМВС України у Вінницькій області надалі Відповідач (далі - Сторони), обговоривши між собою предмет позову, що перебуває на розгляді у Вінницькому міському суді Вінницької області прийшли до висновку, про можливість закінчення розгляду даного спору миром і укладенням між Сторонами мирової угоди на наступних умовах:

1) Сторони домовляються між собою, що по даній мировій угоді Відповідач сплачує аліменти Позивачу на утримання дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій формі у розмірі 750,00 грн. (сімсот п`ятдесят гривень 00 копійок) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку починаючи з 01.08.2016 року і до повноліття дитини.

2) Відповідач сплачує аліменти Позивачу на утримання дружини у твердій грошовій формі у розмірі 500,00 грн. (п`ятсот гривень 0 копійок) щомісячно , починаючи з 01.08.2016 року і до виповнення їх синові, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , трьохрічного віку.

3) Заборгованість по аліментам, яка виникла з 10.07.2014 року (дата подачі позовної заяви про стягнення аліментів) до 01.08.2016 року в сумі 30 887,10 грн. (тридцять тисяч вісімсот вісімдесят сім гривень десять копійок) Відповідач сплачує Позивачу до 01.08.2019 року. Відповідач має право погасити зазначену заборгованість достроково: повністю, або частинами.

4) Відповідач зобов`язується приймати активну участь у вихованні дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а Позивач не забороняє Відповідачу зустрічатися із дитиною.

5) Крім сплати суми аліментів, зазначених в п. 1 даної угоди, Відповідач зобов`язаний брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, витратами на навчання тощо).

6) За домовленістю Сторін, додаткові витрати на дитину сплачуються Відповідачем при попередньому погодженні та у сумах згідно яких Сторони досягнуть домовленості.

7) Всі платежі Відповідач повинен сплачувати не пізніше 10 (десятого) числа кожного поточного місяця за наступний місяць.

8) Щомісячні платежі по сплаті аліментів не повинні бути меншими 1 250,00 грн. (одна тисяча двісті п`ятдесят гривень 00 коп.), до 01.08.2019 року. При достроковій сплаті боргу по аліментам указаним в п. 3 дія п. 8 припиняється.

9) Відповідач зобов`язується не здійснювати перешкод Позивачу у отриманні проїзних документів на дитину, а також надавати дозвіл при виїзді Позивача з дитиною на відпочинок за кордон. Відповідач несе всі витрати по сплаті судового збору. Строк оплати встановлюється в тридцять календарних днів, перебіг якого починається наступного дня після визнання судом даної мирової угоди .

27.03.2025 постановою було відкрито ВП № 77522689 для виконання ухвали Вінницького міського суду Вінницької області по справі № 127/14739/14-ц від 26.07.2016 в частині стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 аліменти на утримання дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій формі у розмірі 750 грн., щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01.08.2016 року, яка є виконавчим листом.

Матеріальної допомоги ОСОБА_6 не надає, участі у вихованні дитини не приймає. На даний час, дитина потребує значно більшого догляду та матеріальних коштів, у зв`язку з чим збільшується потреба у її забезпеченні. В той же час, ОСОБА_6 по справі не приймає активної участі в належному забезпеченні потреб сина та ухиляється від обов`язку виконувати вимоги мирової угоди укладеної 25.07.2016, щодо якої була винесена ухвала Вінницьким міським судом Вінницької області по справі № 127/14739/14-ц від 26.07.2016р., яка є виконавчим листом, а також перебуває на виконанні в органах ДВС.

Згідно розрахунком заборгованості по сплаті аліментів у ВП № 77522689 за період з 01.08.2016 по 30.09.2025 по виконавчому листі № 127/14739/14-4 від 26.07.2016, щодо стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_5 аліменти на утримання дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в твердій грошовій формі у розмірі 750 грн., щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01.08.2016 становить - 125 546 грн.

У ч. 1 cm. 164 КК України, зазначено, що злісне ухилення від сплати встановлених рішенням суду коштів на утримання дітей (аліментів), а також злісне ухилення батьків від утримання неповнолітніх або непрацездатних дітей, що перебувають на їх утриманні, - карається громадськими роботами на строк від вісімдесяти до ста двадцяти годин або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк.

Під злісним ухиленням від сплати аліментів слід розуміти такі дії боржника, які спрямовані саме на невиконання рішення суду, якщо вони призвели до виникнення заборгованості у сумі за три місяці (ВС ККС, справа №191/4386/19 від 15.11.2022).

Злісним ухиленням від сплати аліментів є дії, які свідчать про умисне небажання їх сплачувати (ВС/ККС у справі № 283/1309/17 від 30.04.2020).

У листі від ГУНП у Вінницькій області № 334382 від 01.12.2025р. (919795), зазначено, що ОСОБА_6 із 2022 не сплачує аліменти, тобто більше ніж три місяці,- а також ОСОБА_6 не зміг навести об`єктивних та підтверджених доказами підстав чому, він не може сплачувати аліменти на утримання сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому, на переконання заявника, в діях ОСОБА_6 наявні ознаки злочину, передбаченого ст. 164 КК України, внаслідок чого слідчий був зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, однак не виконав такі вимоги закону.

Здійснення боржником грошових переказів на користь стягувача без конкретизації їх призначення як аліментів не може вважатися сплатою аліментів, навіть за відсутності між ними інших боргових зобов`язань (постанова ВС справі № 390/2379/24 від 05.08.2025).

Отже, ОСОБА_6 злісно ухиляється від обов`язку сплати аліментів на утримання сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 внаслідок чого виник борг у ВП № 77522689, що становить -125 546 грн., а саме ОСОБА_6 не виконує вимоги мирової угоди укладеної 25.07.2016 року в суді, щодо якої була винесена ухвала Вінницьким міським судом Вінницької області по справі № 127/14739/14-ц від 26,07.2016, яка є виконавчим листом, а також перебуває на виконанні в органах ДВС.

У ч. 1 ст.214 КПК зазначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 cm. 216 КПК України слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені «до підслідності інших органів досудового розслідування.

У ч.1 Розділу 2 Наказу МВС № 100 від 08.02.2019р. «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події» зазначено, що прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація.

Відповідно до cm. 2 Розділу 3 даного наказу письмові заяви (повідомлення), що надійшли до центрального органу управління поліцією, головного управління Національної поліції, у яких є відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації службою діловодства працівники підрозділів діловодства невідкладно доповідають керівникові відповідного органу, після чого за його резолюцією невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу реєстрації заяви чи повідомлення надсилають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, а копії цих матеріалів - до відповідного структурного підрозділу органу поліції за напрямом діяльності.

Заяви (повідомлення), що надійшли до міжрегіонального територіального органу поліції або його територіальних (відокремлених) підрозділів:

- засобами поштового зв`язку, мережі Інтернет, електронного зв`язку (електронні звернення), через контактні центри державної установи «Урядовий контактний центр» та телефонну «гарячу лінію» Національної поліції України, служби діловодства реєструють та невідкладно доповідають керівникові або особі, яка виконує його обов`язки, після чого уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО);

- телефонним зв`язком або під час особистого звернення громадян, уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно інформує керівника або особу, яка виконує його обов`язки.

За дорученням керівника міжрегіонального територіального органу поліції чи територіального (відокремленого) підрозділу або особи, яка виконує його обов`язки, зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі ЄО) заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення уповноважена службова особа невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надсилає до органів (підрозділів) поліції, на території обслуговування яких сталася така подія, для внесення цих відомостей до ЄРДР.

У cm. 1 Розділу 4 даного наказу також зазначено, що заяви (повідомлення), що надійшли до міжрегіонального територіального органу поліції або його територіальних (відокремлених) підрозділів: засобами поштового зв`язку, мережі Інтернет, електронного зв`язку (електронні звернення), через контактні центри державної установи «Урядовий контактний центр» та телефонну «гарячу лінію» Національної поліції України, служби діловодства реєструють та невідкладно доповідають керівникові або особі, яка виконує його обов`язки, після чого уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО).

За дорученням керівника міжрегіонального територіального органу поліції чи територіального (відокремленого) підрозділу або особи, яка виконує його обов`язки, зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі ЄО) заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення уповноважена службова особа невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надсилає до органів (підрозділів) поліцій на території обслуговування яких сталася така подія, для внесення цих відомостей до ЄРДР.

Згідно ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Однак, уповноваженими особами Головного управління національної поліції у Вінницькій області та Вінницького районного управління поліції відділення поліції №1, всупереч ст.214 КПК України, було допущено бездіяльність.

На думку заявника, відомості, які викладені в заяві ОСОБА_5 повинні були негайно, але не пізніше 24 год. після подання заяви працівники поліції внести до ЄДРДР та повідомити ОСОБА_5 про початок досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 cm. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до cm. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Жоден не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом та загальними принципами міжнародного права. У рішенні Європейського суду по справі «Мороко проти російської федерації» від 12.06.2008, Судом зазначається: «Попередні положення не зменшують права держави забезпечувати виконання таких законів, які їй видаються необхідними для здійснення контролю за використанням власності відповідно до загальних інтересів чи для забезпечення сплати податків чи інших зборів та штрафів».

ЄСПЛ наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» (latridis v. Greece) [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series A № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), заява № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року).

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі від 12.01.2017 №9-49/0/4-17 зазначив, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до cm. 284 КПК України.

Факти, викладені в заяві ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення, на переконання заявника, підлягають обов`язковій перевірці та винесенню відповідного процесуального рішення.

На підставі викладеного адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 просив слідчого суддю скаргу задовольнити, зобов`язати уповноважену особу ГУНП у Вінницькій області та уповноважену особу відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, надати заявнику витяг з ЄРДР та повідомити про початок досудового розслідування та зобов`язати уповноважену особу ГУНП у Вінницькій області та уповноважену особу відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області визнати ОСОБА_5 потерпілою у кримінальному провадженні та надати їй пам`ятку про права та обов`язки потерпілого.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав за обставин викладених у ній, слідчому судді пояснив, що відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 не внесено та було розглянуто в порядку ЗУ «Про звернення громадян», просив скаргу задовольнити.

Представник відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 під час судового розгляду слідчому судді пояснив, що він являється поліцейським офіцером громади СВГ відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області та до нього були направлені матеріали звернення ОСОБА_5 , в ході розгляду ним було встановлено, що ОСОБА_6 не заперечує факт наявності боргу за виплату аліментів, проте ОСОБА_6 на даний час не має постійного місця роботи а тому останній не взмозі виплачувати суму визначених аліментів у повному обсязі та пояснив, що після знаходження постійного місця роботи він зобов`язкується виплатити усю суму боргу.

Додатково на адресу суду було завчасно надано матеріали перевірки заяви ОСОБА_5 для їх дослідження.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали скарги та матеріали перевірки, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Таким чином, вимоги ч. 1 ст. 303 КПК України передбачають, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 звернулась до правоохоронного органу із заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , яке полягає у несплаті аліментів на утримання ОСОБА_8 .

Заява ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення була належним чином зареєстрована у ІКС ІПНП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області за № 21870 від 13.11.2025 та за обставинами викладеними у заяві ОСОБА_5 проведено перевірку.

До ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення внесені не було.

Разом з тим, із матеріалів перевірки заяви ОСОБА_5 вбачається, що 11.2025 до відділення поліції № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшло звернення ОСОБА_5 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 щодо не сплати ОСОБА_6 аліментів на утримання ОСОБА_8 внаслідок чого утворилась заборгованість по оплаті аліментів.

Відповідне звернення зареєстровано в ІКС ІПНП відділення поліції № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області від 13.11.2025 за № 21870.

За результатами попереднього розгляду встановлено, що ознаки кримінального правопорушення в даному випадку відсутні, у зв`язку із чим підстав для внесення вказаної події до Єдиного реєстру досудових розслідувань не має, а подальший розгляд звернення здійснювався у порядку передбаченому Законом України «Про звернення громадян» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

При не одноразовому відвідуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_4 виявити останнього не представилось можливим. При спілкуванні в телефонному режимі за номером НОМЕР_5 ОСОБА_6 повідомив, що знаходиться за межами м. Вінниці у справах, особисто пояснення по факту звернення ОСОБА_5 надати не може, а його пояснення по факту заборгованості по оплаті аліментів на утримання сина ОСОБА_8 надасть його адвокат. З ОСОБА_6 в телефонній розмові була проведена бесіда профілактичного характеру про не припустимість протиправної поведінки, його попереджено про кримінальну, адміністративну та цивільно-правову відповідальність у разі вчинення протиправних дій. В подальшому 29.11.2025 до відділення поліції № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області завітав адвокат ОСОБА_6 - ОСОБА_9 та надав пояснення свого клієнта по вищевказаних фактах, рішення Вінницького міського суду справа № 127/23675/25 від 07.10.2025 та квитанції про оплату аліментів клієнтом. Згідно наданих пояснень ОСОБА_6 ніколи не ухилявся від виконання обов`язку щодо сплати аліментів на свою дитину і по об`єктивній можливості здійснював виплати коштів на картковий рахунок ОСОБА_5 , що підтверджується копіями квитанцій, оригінали яких містяться в матеріалах цивільної справи № 127/23675/25. Згідно укладання мирової угоди у 2016 і до 2022 включно, він продовжував здійснювати виплати аліментів на картковий рахунок ОСОБА_5 . Проте, у зв`язку із військовою агресією проти України та повномасштабним вторгненням, він втратив будь-яку роботу, навіть тимчасовий підробіток та фактично не мав змоги сплачувати аліменти на утримання дитини. В подальшому зобов`язуєте при отриманні будь-якого доходу направляти кошти на погашення боргу за сплату аліментів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Цивільного Кодексу України кожна особа має право на захист свого особистого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч. 1 ст. 16 Цивільного Кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту в суді цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, припинення дії, яка порушує право, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Враховуючи вище викладене, у відповідності до вимог ст. 40 Конституції України, ст.ст.16,19 Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996, п.3 розділу V наказу МВС України від 15.11.2017 № 930 «Про затвердження порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», розгляд звернення було припинено.

Разом з тим, з огляду на обставини зазначені у заяві ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що вказані обставини підлягають детальній перевірці саме в ході досудового розслідування кримінального провадження, а тому рішення уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР є необґрунтованим та безпідставним.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 17 серпня 2012 року № 69 слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Враховуючи те, що рішення правоохоронного органу, про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР є безпідставним, оскільки заява ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення повністю відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, що свідчить про можливість та обов`язок посадової особи правоохоронного органу внести відомості до ЄРДР, по вказаній заяві та проведення перевірки в рамках кримінального провадження, відповідно до вимог ст. 214 КПК України, а тому в даному випадку наявні підстави для зобов`язання уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, як орган який здійснював попередню перевірку заяви ОСОБА_5 внести відомості до ЄРДР за вказаною заявою та розпочати досудове розслідування.

Наведене свідчить, що вимоги заявника у даній частині є доведеними та підлягають до задоволення.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ст.ст. 40, 40-1 КПК України слідчий, дізнавач здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

При цьому, діючим кримінальним процесуальним законодавством слідчий суддя не наділений повноваженнями зобов`язувати слідчого, дізнавча визнавати особу потерпілою в рамках певного кримінального провадження, оскільки, це є прямим втручанням у діяльність слідчого, дізнавача, а тому слідчий суддя приходить до висновку що вимоги заявника про зобов`язання уповноваженої особи органу досудового розслідування визнати ОСОБА_5 потепілою в рамках кримінального провадження є необґрунтованими, недоведеними та задоволенню не підлягають.

Стаття 307 КПК України визначає, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає, що рішення прийняте правоохоронним органом, щодо невнесення відомостей до ЄРДР є передчасним, а скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП у Вінницькій області та уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 306, 307, 309, 369, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , в порядку ст. 303 КПК України задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості до ЄРДР, за заявою ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення.

Зобов`язати слідчого, який проводитиме досудове розслідування кримінального провадження, через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя