Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/9426/25
Провадження № 1-кс/644/1209/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2025 р. м. Харків

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

08.10.2025 до слідчого судді Індустріального районного суду м. Харкова надійшло вищевказане клопотання слідчого.

У клопотанні слідчого зазначено, що у провадженні СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001328 від 23.09.2025, року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.09.2025 року невстановлена особа в умовах воєнного стану перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 здійснила крадіжку мобільного телефону марки Redmi Note 11 Pro Graphite Gray 6/64 GB imei: НОМЕР_1 , чим завдала матеріального збитку потерпілому ОСОБА_5 .

23.09.2025 допитано в якості потерпілого ОСОБА_5 , який пояснив, що 19.09.2025 року ідучи додому, біля відділення прийому вторинної сировини по вул. Франтішка Крала, він зустрів свого знайомого ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 якого він знає близько 4-х років, так як возив його на машині коли працював таксистом. Після чого потерпілий запропонував ОСОБА_7 завітати до нього в гості, за адресою: АДРЕСА_1 для того щоб побалакати та випити алкоголю, на що ОСОБА_7 не заперечував, тому вони взяли горілку та пішли до потерпілого додому. У період часу з 19.09.2025 по 21.09.2025 року, вони проводили час у потерпілого вдома та випивали, усі ці дні ОСОБА_7 мешкав у потерпілого в квартирі за тією самою адресою.22.09.2025 року, потерпілий прокинувся приблизно о 08:00 год. після чого помітив, що ОСОБА_7 вже дома не було, тому він почав шукати свій мобільний телефон, який він залишав під подушкою коли лягав спати, однак телефона під подушкою вже не було, в квартирі він також його не зміг знайти. Поміркувавши потерпілий здогадався, що окрім ОСОБА_7 більше ніхто не міг викрасти мій телефон, тому попросив дружину викликати наряд поліції. Мобільний телефон, який у потерпілого викрав ОСОБА_7 , а саме Redmi Note 11 Pro Graphite Gray 6GB RAM 64GM ROM imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , був придбаний у 2023 році в магазині МТС на Комунальному ринці за 12000 тис. гривень.

07.10.2025 в ході проведення огляду місця події, за адресою: м. Харків, вул. Луї Пастера 16-А, службовий кабінет № 18, у ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 був вилучений мобільний телефон Redmi Note 11 Pro Graphite Grey, пам`ять 6/64 ГБ, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 .

07.10.2025 слідчим СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 було оглянуто вищевказаний мобільний телефон та винесено постанову про визнання і приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 07.10.2025.

Підставою і метою арешту майна є позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим у гр. ОСОБА_6 , оскільки щодо нього існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом правопорушення. Вилучене майно у кримінальному провадженні визнано речовим доказом та стосовно нього заплановано проведення відповідної судово-товарознавчої експертизи. Таким чином арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні слідчий присутній не був, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Володілець майна ОСОБА_5 в судовому засіданні присутній не був, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя встановив наступні обставини та дійшов до таких висновків.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 07.10.2025, під час огляду за адресою: м. Харків, вул. Луї Пастера, буд. 16-А, кабінет 18, було вилучено у ОСОБА_6 мобільний телефон Redmi Note 11 Pro Graphite Grey, пам`ять 6/64 ГБ, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

Постановою слідчого від 07.10.2025 вищевказаний предмет був визнаний речовим доказом.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом, що передбачено ч. 1 ст. 167 КПК України.

Зі змісту ч. 2 ст. 167 КПК України вбачається, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може бути здійснене під час обшуку та огляду, що передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як встановлено в судовому засіданні, вказане в клопотанні майно було вилучено 07.10.2025 під час огляду місця події. Зазначене клопотання про арешт майна подано до суду 09.10.2025, тобто в межах строку, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частина 1 ст. 170 КПК України вказує на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

В свою чергу, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 2 ст. 173 КПК України зазначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати зокрема і: правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) тощо.

Враховуючи вищенаведені правові норми та обставини, слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, оскільки майно, яке було виявлено та вилучено 07.10.2025 під час огляду місця події має значення для подальшого розслідування кримінального провадження, є доказом, а відтак для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також для забезпечення можливості провести експертизи стосовно майна, є необхідність в його арешті з накладенням заборон відчуження, розпорядження та користування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, а також заборони на відчуження, розпорядження та користування на майно, яке було вилучено 07.10.2025 в ході огляду місця події, а саме на мобільний телефон Redmi Note 11 Pro Graphite Grey, пам`ять 6/64 ГБ, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_8