Справа №463/6796/25
Провадження №1-кс/463/1185/26
УХВАЛА

про накладення арешту

29 січня 2026 року місто Львів

Слідча суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшої слідчої слідчого відділу ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_4 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000026 від 15.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

встановила:

старша слідча слідчого відділу ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора звернулася до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000026 від 15.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, про накладення арешту.

В обґрунтування клопотання слідча покликалася на те, що слідчими слідчого відділом Львівського РУП № 1 ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000026 від 15.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 на підставі наказу за №16/к/тр начальника відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ від 15.02.2024 прийнято на роботу з 16.02.2024 за сумісництвом на умовах неповного робочого дня на посаду інспектора відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту.

Крім цього, на інспектора відділу ОСОБА_5 на підставі наказу за №08-12/22 начальника відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ від 16.02.2024 покладено обов`язки уповноваженої особи щодо організації та проведення процедур закупівель відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту.

Так, відповідно до пункту 35 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що уповноваженою особою (особами) є службова (посадова) чи інша особа, яка є працівником замовника і визначена відповідальною за організацію та проведення процедур закупівлі/спрощених закупівель згідно з Законом на підставі власного розпорядчого рішення замовника або трудового договору (контракту).

Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа. Уповноважена особа під час організації та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі повинна забезпечити об`єктивність та неупередженість процесу організації та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель в інтересах замовника.

Таким чином, ОСОБА_5 обіймав в органі місцевого самоврядування посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, тобто відповідно до примітки 1 статті 364 КК України є службовою особою.

Разом з тим, відповідно до ст. 7 Бюджетного кодексу України (принцип ефективності), при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення запланованих цілей при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» серед іншого визначено, що одним з головних принципів здійснення закупівель є максимальна економія та ефективність.

При цьому, замовник (керівник підприємства) з метою дотримання принципів закупівель, встановлених ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, максимальної економії та ефективності згідно листа Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 28.12.2017 № 3304-06/48844-06, здійснює маркетингові дослідження, вивчення ситуації на ринку, моніторинг комерційних пропозицій потенційних постачальників товарів, надавачів послуг та виконавців робіт як з відкритих джерел, так і безпосередньо консультуючись з ними, може досліджувати інформацію щодо цінового діапазону із застосуванням аналітичного модуля bi.prozorro.org, отримувати дані від органів влади, підприємств, установ, організацій згідно їх функцій, а також з інших джерел інформації, яка може бути використана для формування очікуваної вартості предмета закупівлі.

Водночас, точний час і місце досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на зловживання своїм службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди для ПП «Посейдон-Плюс» ( Львівська область, м. Городок, вул. Львівська, 38А) у виді отримання значного прибутку такою юридичною особою за результатами виконання умов договору з поставки генераторів за завищеними цінами.

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем своєї роботи по вул. Центральна, 3, у с. Солонка, Львівської області, діючи умисно, розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, в порушення норм ст. 7 Бюджетного кодексу України, ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», листа Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 28.12.2017 № 3304-06/48844-06, зловживаючи своїми службовими обов`язками, з метою одержання неправомірної вигоди для ПП «Посейдон-Плюс», свідомо не забезпечив ефективне використання і збереження грошових коштів місцевого бюджету, виділених відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ для придбання генераторів, не вжив належних заходів з метою дослідження інформації щодо цінового діапазону, не організував перевірку вартості предмету закупівлі, а зловживаючи своїми повноваженнями власноручно підписав 08.08.2024 як уповноваженою особою по закупівлях в особі відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ () в електронній системі публічних закупівель Prozorro за ідентифікатором UA-2024-08-08-011614-a оголошення за завищеною вартістю предмета закупівлі, а саме: про закупівлю з очікуваною вартістю 2 213 140,33 гривень з ПДВ за процедурою: Відкриті торги, предмет закупівлі - ДК 021:2015:31120000-3 Генератори (Генератор номінальною потужністю 64 кВт, генератор номінальною потужністю 80 кВт).

У подальшому, 29.08.2024 ОСОБА_5 складено протокол щодо прийняття уповноваженою особою про намір укласти договір з єдиним учасником відкритих торгів - ПП «Посейдон-Плюс» ( Львівська область, м. Городок, вул. Львівська, 38А).

За результатами проведення закупівлі укладено договір за №9/09 від 09 вересня 2024 року між Відділом освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ (, Україна. Львівська область, с. Солонка, Центральна, 3) надалі «Замовник», в особі в.о. начальника відділу ОСОБА_6 , який діє на підставі положення з однієї сторони, та ПП «ПОСЕЙДОН-ПЛЮС» ( Львівська область, м. Городок, вул. Львівська, 38А), надалі «Постачальник», в особі директора ОСОБА_7 , що діє на підставі Статуту.

Предметом цього Договору є встановлення господарських відносин, за якими Постачальник зобов`язується поставити ДК 021:2015:31120000-3 Генератори (Генератор номінальною потужністю 64 кВт, генератор номінальною потужністю 80 кВт) (далі- Товар), а Замовник зобов`язується приймати та вчасно і в повному обсязі оплачувати поставлений Товар в порядку, передбаченому цим Договором відповідно до Специфікації на загальну суму 2 134 428 гривень з ПДВ.

За виконання вказаного договору 25.11.2024 Відділом освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ (, Україна, Львівська область, с. Солонка, Центральна, 3) на рахунок ПП «Посейдон-Плюс» (, Львівська область, м. Городок, вул. Львівська, 38А) перераховано 2 134 428 гривень з ПДВ, що на 480 610,10 грн перевищує його фактичну вартість.

Внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_5 завдано матеріальної шкоди (збитків) Солонківській територіальній громаді в особі Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області, тобто міському бюджету, на суму в розмірі 480 610,10 грн, що спричинило тяжкі наслідки.

15.01.2026 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Мшана, Городоцького району, Львівської області, українцю, громадянину України, проживаючому по АДРЕСА_1 , раніше не судимому, за вищевказаними фактом письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, 26.01.2026 процесуальним керівником прокурором Галицької окружної прокуратури в інтересах Солонківській територіальній громаді в особі Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області складено цивільний позов на суму в розмірі 480 610,10 грн.

Враховуючи викладене, на даний момент в органу досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на майно підозрюваного з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

В судове засідання слідча СВ Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 не прибули, присутність власника майна не забезпечили, подали клопотання про розгляд клопотання про арешт майна за їх відсутності.

Власник майна ОСОБА_5 , належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився.

Проте неприбуття слідчого, прокурора та власника майна не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ст. 172 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадженняпід час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя дійшла наступних висновків.

В свою чергу, порядок застосування заходів забезпечення кримінального провадження і зокрема арешту майна визначений положеннями Глав 10 та 17 КПК України.

Положення ч. 3 ст. 132 КПК України встановлюють те, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Як зазначено вище, згідно ч.ч. 1, 2, 3, 4, 10 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 1 цієї статті визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як вбачається з витягу з ЄРДР, 15.05.2025 до ЄРДР за №0000026 внесено відомості про вчиненнякримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України

Слідчим суддею встановлено, що реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем своєї роботи по вул. Центральна, 3, у с. Солонка, Львівської області, діючи умисно, розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, в порушення норм ст. 7 Бюджетного кодексу України, ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», листа Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 28.12.2017 № 3304-06/48844-06, зловживаючи своїми службовими обов`язками, з метою одержання неправомірної вигоди для ПП «Посейдон-Плюс», свідомо не забезпечив ефективне використання і збереження грошових коштів місцевого бюджету, виділених відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ для придбання генераторів, не вжив належних заходів з метою дослідження інформації щодо цінового діапазону, не організував перевірку вартості предмету закупівлі, а зловживаючи своїми повноваженнями власноручно підписав 08.08.2024 як уповноваженою особою по закупівлях в особі відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту сільської ради Солонківської ОТГ () в електронній системі публічних закупівель Prozorro за ідентифікатором UA-2024-08-08-011614-a оголошення за завищеною вартістю предмета закупівлі, а саме: про закупівлю з очікуваною вартістю 2 213 140,33 гривень з ПДВ за процедурою: Відкриті торги, предмет закупівлі - ДК 021:2015:31120000-3 Генератори (Генератор номінальною потужністю 64 кВт, генератор номінальною потужністю 80 кВт).

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно зі ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже, суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Дослідження матеріалів клопотання, враховуючи викладену у ньому фабулу кримінального правопорушення, формує у слідчої судді внутрішнє переконання того, що могли мати місце обставини кримінальних правопорушень, у зв`язку з яким подається клопотання, тому слідча суддя вважає доведеним, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінальних правопорушень такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідча суддя вважає, що на цьому етапі досудового розслідування слідча суддя не може вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі встановлювати наявність складу злочину, винуватість осіб чи ступінь їх вини.

Враховуючи встановлені обставини кримінального провадження та мету, з якою звернулася слідча для накладення арешту на майно, що знаходиться у володінні ОСОБА_5 за відсутності беззаперечних доказів на спростування презумпції власності, слідча суддя вважає застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження на цій стадії обґрунтованим та виправданим.

Окрім цього, до Пустомитівського районного суду міста Львова Львівської області від позивача в особі процесуального керівника прокурора Галицької окружної прокуратури було скеровано цивільний позов в інтересах Солонківської територіальної громади в особі Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області, відповідачем у якому є ОСОБА_5 .

Відповідно до змісту цивільного позову позивач звертається до суду із проханням стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь держави в особі Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області (, Україна, Львівська область, с.Солонка, вул. Центральна, 3) 480 610,10 грн. (чотириста вісімдесят тисяч шістсот десять гривень десять копійок) збитків завданих кримінальним правопорушенням.

Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідча суддя враховує, що вказані критерії є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.

Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Водночас, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

При розгляді клопотання, слідчою суддею не встановлено негативних наслідків та обмежень застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, який в цьому випадку є найбільш дієвим та виправдовує ступінь втручання у право власності ОСОБА_5 .

Слідча суддя звертає увагу, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо способу арешту майна, який підлягає застосуванню, слідча суддя враховує конкретні обставини провадження, а також пропорційність втручання в права та інтереси власника майна.

Отже, слідча суддя вважає доведеним, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприятимуть досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечення конфіскації майна як виду покарання, таке втручання у право на власність є пропорційним, та відповідає забезпеченню розумного балансу між завданнями кримінального провадження та майновими інтересами власника майна, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого слідча звернулася із клопотанням, а тому таке підлягає до задоволення.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Одночасно слід роз`яснити власнику чи володільцю майна, що ч. 2 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 40, 131, 132, 167, 168, 170-173, 309 КПК України, слідча суддя

постановила:

Клопотання старшої слідчої слідчого відділу ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_4 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000026 від 15.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мшана, Городоцького району, Львівської області, громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування, а саме:

- Земельна ділянка із кадастровим номером :12:019:0036 площею 0.1608 га (реєстраційний номер 209), вартістю згідно даних декларації 99100 грн;

- Земельна ділянка із кадастровим номером :12:019:0073 площею 0.073 га (реєстраційний номер 209), вартістю згідно даних декларації 45000 грн;.

- Автомобіль марки Ford моделі Focus, 2013 року випуску, номер кузова НОМЕР_2 , свідоцтво реєстрації НОМЕР_3 від 13.10.2022, вартістю згідно даних декларації 182500 грн.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали доручити старшій слідчій слідчого відділу ЛРУП № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_8