ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 646/8684/25 Слідчий суддя ОСОБА_1
1-кс/646/2177/2025 Доповідач ОСОБА_2
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1191/25
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Основ`янського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001946 від 29.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 пунктом 1 частини 2 статті 115 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Основ`янського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2025 року клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задоволено, застосовано щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», без права внесення застави, до 27 жовтня 2025 року, включно.

Захисник підозрюваного, не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проходження військової служби у ВЧ НОМЕР_1 або визначити розмір застави у мінімальному розмірі.

В обгрунтування апеляційних вимог захисник посилається на те, що повідомлення про підозру було складено лише за три години до розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Повідомлення про підозру грунтується на протоколі затримання та протоколі допиту одного з потерпілих, який не має жодних тілесних ушкоджень, і з огляду на пояснення прокурора, перебуває на бойовому завданні. В матеріалах провадження відсутні довідки про стан здоров`я потерпілих. Крім того, слідчим суддею не були прийняті до уваги наявні у ОСОБА_7 тілесні ушкодження та його пояснення про те, що саме потерпілі били його всю ніч та знущалися. Захисник зазначає, що кваліфікація діяння викликає сумніви. Перебуваючи за місцем знаходження військової частини, підозрюваний не зможе впливати на свідків чи потерпілих, які перебувають за місцем виконання бойових завдань. Підозрюваний проходить військову службу з 2015 року, щодо нього відсутні будь-які інші кримінальні провадження, є учасником бойових дій, має хвору матір похилого віку, яку утримував за рахунок свого грошового забезпечення, має неповнолітню дитину та цивільну дружину, отримав медалі та грамоти за успішне проходження військової служби.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки

Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0001946 від 29.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 пунктом 1 частини 2 статті 115 КК України.

29.08.2025 ОСОБА_7 був затриманий та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15 пунктом 1 частини 2 статті 115 КК України.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, дійшов мотивованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків на даному етапі досудового розслідування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Матеріали долучені слідчим до клопотання на даному етапі досудового розслідування є достатніми для того, щоб пов`язати підозрюваного з інкримінованим йому злочином та свідчать про наявність обгрунтованої підозри. При цьому, доводи захисника щодо неправильної кваліфікації дій підозрюваного та необгрунтованості повідомленої підозри мають бути перевірені в ході досудового розслідування. Щодо посилання захисника на відсутність довідок про стан здоров`я потерпілих, то в матеріалах провадження наявна фотокопія медичної картки ОСОБА_8 із зазначенням діагнозу, протокол допиту свідка військового медика, який оглядав ОСОБА_8 . Щодо ушкоджень потерпілого ОСОБА_9 у витягу з ЄРДР зазначено, що діагноз встановлюється.

Враховуючи встановлені органом досудового розслідування обставини, доводи захисника не спростовують обгрунтованості пред`явленої ОСОБА_7 підозри. Крім того, доводи сторони захисту про те, що саме потерпілі всю ніч знущалися над підозрюваним, били його, на підтвердження чого захисник до апеляційної скарги долучила фотознімок підозрюваного, підлягають перевірці органом досудового розслідування у сукупності із іншими доказами, оскільки у протоколах допитів потерпілого та свідка викладені інші обставини події. Крім того, сторона захисту не позбавлена процесуальної можливості звертатися до правоохоронного органу із заявою про вчинення кримінального правопорушення щодо ОСОБА_7 .

Щодо доводів захисника про недоведеність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Слідчим суддею при оцінці наявних ризиків небезпідставно зазначено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до статті 12 КК України є особливо тяжким злочином, а тому тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду. Враховуючи, що досудове розслідування триває, наявний ризик впливу на учасників кримінального провадження. Перебування підозрюваного за місцем розташування військової частини не є достатньою гарантією для дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків, у випадку застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.

Суд апеляційної інстанції приймає до уваги наявність у підозрюваного дитини 2017 року народження, наявність нагород за військову службу, поряд з цим, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні закінченого замаху на умисне протиправне заподіяння смерті двох осіб, що підвищує суспільну небезпечність вчиненого, а тому наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків безумовно не свідчить про відсутність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Посилання захисника на наявність у підозрюваного матері похилого віку, яка перебувала на його утриманні, не знайшли свого підтвердження, оскільки в матеріалах провадження відсутні відповідні документи на підтвердження зазначеної обставини.

З огляду на наведені обставини, матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які виключають на даний час можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Поряд з цим, слідчим суддею обгрунтовано не визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, що узгоджується з положеннями пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи, не є достатніми для скасування судового рішення та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або визначення розміру застави.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Основ`янського районного суду м. Харкова від 29 серпня 2025 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: