ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

17 вересня 2025 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

під час підготовчого судове засідання у кримінальному проваджені № 0000022 від 09.01.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатніх підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років, а тому є підстави вважати, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, матиме можливість переховуватись від суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Окрім того, ОСОБА_4 вже переховувався від органів досудового розслідування, про що свідчила його відсутність останнього за місцем визначеним слідчим суддею, де він мав відбувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, тобто за місцем свого проживання, однак 06.03.2025 його покинув та зник у невідомому напрямку. Крім того, згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 відомі свідки в даному кримінальному провадженні, а тому є підстави вважати, що останній перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, матиме можливість безпосередньо впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, що в подальшому може негативно відобразиться на об`єктивності надання ними показань у ході судового розгляду. Крім того, ОСОБА_4 може вирішити питання щодо його призову на військову службу у райони віддалені від розташування органу досудового розслідування та суду, що у подальшому може бути використане останнім для перешкоджання досудовому розслідуванню через не можливість явки до слідчого та прокурора, що в своїй сукупності підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправної поведінки, в тому числі кримінальних правопорушень. Тому наявні передумови для вчинення останнім інших кримінальних правопорушень. Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 на даний час не має постійного місця роботи, тобто джерело його доходів не відоме, а тому перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, останній матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення. Також, беручи до уваги, діяння та попередні судимості ОСОБА_4 свідчать про те, що він не виконує покладені на нього обов`язки, систематично вчинює правопорушення, що свідчить про його не бажання стати і шлях виправлення.

Захисник ОСОБА_5 , повідомив, що в даний час ризики на які посилається прокурор суттєво зменшилися або зникли взагалі. Захисник зазначив, що можливість мобілізація не способом уникнення суду, а є лише відтермінуванням судового розгляду та відповідно не являється ризиком. Наголосив, що ОСОБА_4 будь-яким чином вплинути на свідків не зможе, а також не матиме можливості знищити речові докази, які знаходяться в кімнаті збереження речових доказів. На думку захисника на даний час може існувати лише ризик можливого зникнення обвинуваченого ОСОБА_4 з місця проживання, але такий ризик є мінімальним. Захисник просив задовольнити клопотання прокурора частково та обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання, де він мешкає разом з матір`ю, яка потребує допомоги ОСОБА_7 по господарству.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свого захисника.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 та клопотання сторони захисту, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисний злочину проти власності, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від трьох до дести років, а тому зважаючи на усвідомлення покарання, що може загрожувати йому в разі визнання судом винуватим, існує достатньо обгрунтований ризик можливого переховування від суду. Суд також і враховує в даному випадку той факт, що ОСОБА_4 незважаючи на застосований під час досудового розслідування запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, 06.03.2025 покинув місце проживання та зник у невідомому напрямку.

Суд також бере до уваги, що судовий розгляд кримінального провадження перебуває на початковому етапі, а тому наразі існує ризик, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки разом з потерпілою та майже всіма свідками у цьому кримінальному провадженні проживає в одному населеному пункті.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправної поведінки, в тому числі кримінальних правопорушень. Тому наявні передумови для вчинення ОСОБА_9 інших кримінальних правопорушень. Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 на даний час не має постійного місця роботи, тобто джерело його доходів не відоме, раніше судимий, а тому перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, останній матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, приходжу до висновку, що ризики можливого ухилення обвинуваченого від суду, впливу на потерпілих та свідків під час судового розгляду даного кримінального провадження, ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином є доведеними, а тому клопотання прокурора про обрання ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Більш м`який запобіжний захід, зокрема, цілодобовий домашній арешт, про який просить сторона захисту, не зважаючи на наявність у обвинуваченого стійких соціальних зв`язків, може виявитись недостатнім для запобігання наведеним вище ризикам.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, а саме: в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити у задоволенні клопотання сторони захисту.

Обрати обвинуваченому обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 15 листопада 2025 року включно.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: р/р UA0018661, МФО 820172, , банк отримувача (ГУ ДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими у справі.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави два місяці.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово суд, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_10