УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2025 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділення СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0001959 від 03.11.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділення СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0001959 від 03.11.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні відділення СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001959 від 03.11.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

За обставин викладених у клопотанні, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 03.11.2025 о 17 год. 50 хв. затримано в порядку ст. 208 КПК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 04.11.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 03.11.2025 о 17 год. 50 хв. затримано в порядку ст. 208 КПК України.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 04.11.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Як зазначає прокурор у клопотанні, слідчим відділення СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві 03.11.2025 проведено слідчу дію - огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , майно, де виявлено та вилучено:

-металевий предмет схожий на перцевий балончик з плямами речовини бурого кольору, який поміщено паперового конверту коричневого кольору № 1;

-змив речовини бурого кольору з підлоги, який поміщено паперового конверту коричневого кольору № 3;

-змив речовини бурого кольору зі стіни, який поміщено паперового конверту коричневого кольору № 2;

-правий кросівок з плямами речовини бурого кольору, який поміщено паперового конверту коричневого кольору № 4;

-лівий кросівок, який поміщено паперового конверту коричневого кольору №5.

Вказані предмети та об`єкти за своєю суттю є речовим доказом, оскільки могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які можуть бути використані, як доказ факту, що встановлюються у кримінальному провадженні, або є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, 03.11.2025 в порядку ст. 98 КПК України, визнана речовим доказом у рамках кримінального провадження, про що слідчим винесено відповідну постанову.

У судове засідання слідчий не з`явився будучи належним чином повідомлений, водночас у клопотання просив клопотання розглянути без його участі, зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Володілець майна у судове засідання не з`явився.

Дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, документи, що надійшли на адресу суду, слідча суддя приходить до наступного висновку.

Слідчою суддею встановлено, що в провадженні відділення СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001959 від 03.11.2025.

03.11.2025 під час огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якої виявлено та вилучено майно, яке 03.11.2025 постановою старшого слідчого відділення СВ Шевченківського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_7 , визнано речовим доказом.

Статтею 131 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч.3 ст.132 КПК України застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Аналіз матеріалів клопотання дозволяє стверджувати про належний рівень обґрунтованості тверджень слідчого про те, що має місце вчинення кримінального правопорушення необхідного ступеня тяжкості.

Слідчий заявляє метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відтак належить врахувати положення ч. 11 ст. 170 КПК України, відповідно до якої заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, а також ч. 4 ст. 173 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. Вказані обставини, разом із розумністю та співрозмірністю обмеження права власності завданням кримінального провадження слідчий суддя оцінюватиме за допомогою критеріїв, що випрацювані практикою Європейського суду з прав людини щодо застосування положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

При цьому слідчий суддя, дослідивши клопотання, долучені до нього матеріали кримінального провадження не знаходить у висновках органу досудового розслідування та слідчого при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно, порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Разом з тим, можна дійти висновку, що клопотання слідчого відповідає вимогам та меті кримінального процесуального законодавства, оскільки існує сукупність підстав вважати, що інформація на речах, які вилучено 03.11.2025 під час огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , може мати доказове значення в даному кримінальному провадженні, а також містити відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Доказів настання невиправданих негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, у межах даного клопотання слідчого слідчим суддею не встановлено.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом якого здійснюється розслідування у даному кримінальному провадженні, що слідча суддя дійшла висновку, що наявні достатні підстави для задоволення даного клопотання та застосування ініційованого слідчим заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 168, 170-173, 309, 395, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно тимчасово вилучене 03.11.2025 в ході проведення слідчої - огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

-металевий предмет схожий на перцевий балончик з плямами речовини бурого кольору, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 1;

-змив речовини бурого кольору з підлоги, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 3;

-змив речовини бурого кольору зі стіни, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 2;

-правий кросівок з плямами речовини бурого кольору, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору № 4;

-лівий кросівок, який поміщено до паперового конверту коричневого кольору №5.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідча суддя ОСОБА_8