Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1844/24
Номер провадження 1-кп/711/173/25
УХВАЛА

12 листопада 2025 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про призначення повторної товарознавчої експертизиу кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000376 від 05.10.2023, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жмеринка, Вінницької області, громадянина України, тимчасово не працюючого, зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подав клопотання, в якому просить призначити повторну товарознавчу експертизу в кримінальному провадженні № 0000376 від 05.10.2023, проведення якої доручити експертам Черкаського НДЕКЦ МВС України (м. Черкаси, вул. Пастерівська, 104), на вирішення якої поставити наступне питання: яка середня ринкова вартість дозиметру RaySafe X2, який був предметом договору поставки № 123/07-2023 ВТ від 11.07.2023 укладеного між Державним підприємством «Черкаський науково виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» та Приватним підприємством «БРОМ», чи аналогічного за своїми технічними характеристиками обладнання, станом на 11.07.2023 чи іншу найбільш наближену дату, з урахуванням ПДВ? Згідно ст. 70 КПК України, попередити виконавця експертизи про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384 та ст. 385 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначає, що в ході судового розгляду установлено, що товарознавча експертиза № СЕ-19/124-23/14046-ТВ від 26.12.2023, яка була проведена під час досудового розслідування не має категоричного висновку. Допитаний в судовому засіданні завідувач сектору товарознавчих та гемологічних досліджень відділу товарознавчих, гемологічних, економічних, будівельних, земельних досліджень та оціночної діяльності Черкаського НДЕКЦ МВС ОСОБА_6 підтвердив висновки, вказані у експертизі та повідомив що не може надати іншої інформації, ніж зазначена у вказаному вище висновку. Разом з тим, в ході судового розгляду стороною захисту надано інше дослідження, яке категорично відрізняється від товарознавчої експертизи № СЕ-19/124-23/14046-ТВ від 26.12.2023. При цьому, встановлено факти продажу дозиметра RaySafe X2 за нижчими цінами, а саме:- спеціалізований інтернет магазин дозиметрів та еко гаджетів «Дозиметр» має розміщене оголошення з продажу дозиметра RaySafe X2 за ціною 609 390 грн за одиницю з посиланням www.dozimetr.com.ua/site/about (фактична адреса магазину: смт. Коцюбинське, вул. Доківська, 14); - ПП «Brom.ua» на своїй інтернет сторінці має актуальне оголошення щодо продажу дозиметра RaySafe X2, однак його ціна не вказана, оскільки надається «по запиту». Посилання на сайт: www.brom.ua/ru/raysafe-x2; - інтернет магазин «Glushitel» на своїй сторінці має оголошення з продажу дозиметра RaySafe X2 за ціною 949 830 грн. з посиланням на сторінку «Brom.ua» (контакти: м. Запоріжжя, проспект Маяковського, 20-а). Посилання на сайт: ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тому для встановлення обставин, що мають важливе значення по справі просив призначити повторну товарознавчу експертизу.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення вказаного клопотання прокурора, зазначив, що його задоволення вказуватиме на порушення такого принципу кримінального процесуального законодавства, як змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В ході судового розгляду справи, при дослідженні висновку судово-товарознавчої експертизи від 26.12.2023 стороною захисту вказано на грубі порушення вимог законодавства при їх проведенні та отриманні висновків, зокрема об`єкт на експертизу не надавався, дослідження проводилось виходячи із інформації наведеної в наданих матеріалах провадження, перелік яких уточнено у відповідях на клопотання експерта та інформації про товар у відкритих джерелах; в той же час зазначено, що об`єктом дослідження є дозиметр з маркуванням «RaySafe X2», хоча таке обладнання експертом особисто не оглядалося і не досліджувалося; визначення ринкової вартості дозиметра з маркуванням «RaySafe X2» проводилося в рамках та у відповідності до поставленого питання і виключно в рамках наданих матеріалів, перелік яких уточнено, а також за умови, що вся надана на експертизу інформація є достовірною; з огляду на обмежений об`єм цінової інформації стосовно досліджуваного майна, а також розрив у часі між зазначеними документами, в даному випадку можливо визначити лише можливу вартість досліджуваного дозиметру. Згідно висновку вказаної експертизи, ринкова вартість дозиметру, що був предметом договору поставки № 123/07-2023 ВТ від 11.07.2023, з урахуванням ПДВ, станом на 11.07.2023, виходячи з наданих на експертизу документів могла становити 527258,41 грн. Для усунення вказаних порушень та прорахунків органу досудового розслідування та сторони обвинувачення, судом задоволено клопотання сторони обвинувачення та допитано судового експерта, яким проводилась експертиза. Крім того, звернув увагу, що предметом договору поставки був не дозиметр, а обов`язок поставити та передати у власність дозиметр з його встановленням (підключенням) і введенням в експлуатацію. Тобто, стороною обвинувачення невірно визначено сам предмет договору поставки № 123/07-2023 ВТ від 11.07.2023, а тому висновки товарознавчої експертизи одо вартості дозиметру не мають ніякого доказового значення. Просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора про призначення повторної експертизи.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; 7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

У відповідності до вимог ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. До ухвали суду про доручення проведення експертизи включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом.

Згідно зі ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя, суд за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Пунктом 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Відповідно до ч.2 ст.332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання. що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно постанови Пленуму Верховного суду України №8 від 30.05.97 року (зі змінами внесеними згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України №15 від 25.05.98 року) повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав осіб. Тобто повинні бути судом встановлені обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Верховний Суд, з метою забезпечення єдності судової практики та запобіганню появі протилежних за змістом судових рішень, визначив правові позиції щодо правильного застосування вимог законодавства щодо призначення експертизи в наступних постановах: (Постанова (ЄДРСР 108262348) Верховного Суду віл 29 грудня 2022 року, справа № 686/15304/19-ц, провадження № 61-11528св22: Постанова (ЄДРСР 96933120) Верховного Суду 21 квітня 2021 року справа № 201/15019/14-ц, провадження № 61-22773св19).

У постановах Верховного Суду (постанова (СДРСР 108262348) від 29 грудня 2022 року справа № 686/15304/19-ц, провадження № 61-11528св22: постанова (СДРСР 96933120) від 21 квітня 2021 року справа № 201/15019/14-ц, провадження № 61-22773св19) сформульовано висновок про те, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності. судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Заявляючи клопотання про проведення повторної товарознавчої експертизи, сторона обвинувачення посилалась на те, що товарознавча експертиза № СЕ-19/124-23/14046-ТВ від 26.12.2023, яка була проведена під час досудового розслідування не має категоричного висновку.

Експерт ОСОБА_6 , який був допитаний в судовому засіданні підтвердив висновки, вказані у експертизі та повідомив, що не може надати іншої інформації, ніж зазначена у вказаному вище висновку, оскільки слідчим було поставлено питання, яка ринкова вартість приладу виходячи з наданих на експертизу документів. Проаналізувавши зміст наданих на експертизу документів, ним було визначено можливу середню ринкову вартість приладу. Також він у свої експертизі зробив застереження щодо визначення цієї вартості, оскільки середня ринкова вартість це ймовірна оцінка подібного майна на ринку. В даному випадку було використано обмежену кількість джерел для оцінки майна, оскільки договір закупівлі №123 від 2023 року був наданий як джерело технічних характеристик, тому він від нього відмовився, а використовував митну декларацію та договір поставки від 2022 року, оскільки вони більш всього містили в собі схожу комплектацію виробів та були близькі за розмірами ціни. Інших джерел, які містили б цінову інформацію на експертизу надано не було, враховуючи, що йому було поставлене конкретне питання щодо визначення вартості з урахування наданих документів. Тобто, експертиза проводилася тільки з тих документів, які були надані на дослідження, тому самостійний пошук джерел не передбачався. В рамках проведеної ним експертизи не було необхідності у проведенні огляду приладу, оскільки всі його технічні характеристики містились у наданих на дослідження документах. При проведенні ним експертизи не було зафіксовано випадків порушення ним закону.

Суд зазначає, що виходячи з матеріалів справи і, зокрема, з цих пояснень експерта, при проведенні експертизи було використано тільки ті документи, які були надані йому на дослідження, а саме: договір закупівлі №123 від 2023 року, який містив тільки технічні характеристики, тому експерт від нього відмовився, та митну декларацію і договір поставки від 2022 року, вони більш всього містили в собі схожу комплектацію виробів та були близькі за розмірами ціни. Інших джерел, які містили б цінову інформацію на експертизу надано не було, крім того, йому було поставлене конкретне питання щодо визначення вартості з урахуванням наданих документів, тобто сторона обвинувачення не ставила перед експертами завдання здійснити пошук інших джерел з ціновою інформацією.

Прокурор, у клопотанні про призначення повторної експертизи, пропонує поставити ті ж самі питання, що і в попередніх експертизах, але із використанням інтернет-джерел щодо ринкової вартості приладу з метою отримання інших висновків, таким чином ставлячи під сумнів раніше надані стороною обвинувачення докази.

Суд звертає увагу на те, що, направивши до суду обвинувальний акт, сторона обвинувачення тим самим визнала зібрані докази достатніми для доведення винуватості ОСОБА_4 . За таких обставин призначення експертизи з метою пошуку нових доказів обвинувачення фактично становить собою додаткове розслідування, що суперечить засадам кримінального процесу.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Питання призначення у справах повторних експертних досліджень завжди пов`язане із питанням доцільності проведення таких експертних досліджень і неможливістю прийняття законного та обґрунтованого судового рішення без їх проведення.

По суті та за змістом питання, що просить сторона обвинувачення поставити на вирішення повторної товарознавчої експертизи не відрізняється від питань, що були предметом дослідження у попередній експертизі, а відтак, клопотання зводиться лише до отримання ще одного висновку експертизи, на вирішення якої не ставиться питання про усунення конкретних розбіжностей у попередньому висновку. Сама незгода з висновками експертиз не є та не може бути підставою для призначення повторної експертизи.

На думку суду, підстави для призначення у провадженні повторної товарознавчої експертизи відсутні, оскільки оцінка доказів, у тому числі наданих, як стороною обвинувачення, так і стороною захисту, відноситься лише до дискреційних повноважень суду, який самостійно встановлює обставини, перевіряє їх наявними доказами дослідженими під час судового розгляду, та надає їм оцінку у нарадчій кімнаті.

Таким чином судом не встановлено належних підстав для проведення повторної товарознавчої експертизи у даному кримінальному провадженню, а тому клопотання сторони обвинувачення задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.242, 322, 332, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення повторної товарознавчої експертизи відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 17.11.2025 о 08.30 год.

Суддя: ОСОБА_1