Справа № 211/29/26
Провадження № 1-кп/211/866/26
У Х В А Л А

іменем України

про призначення справи до судового розгляду, продовження строків запобіжного заходу та етапування обвинуваченого

08 січня 2026 року колегія суддів Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю (в режимі відеоконференції): прокурора ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Кривому Розі кримінальне провадження за №0000895 від 15.09.2025 відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000895 від 15.09.2025 відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Згідно з пунктом 3 рішення Вищої ради правосуддя від 19.12.2024 № 3707/0/15-24 «Про зміну територіальної підсудності судових справ Дружківського міського суду Донецької області, Артемівського міськрайонного суду Донецької області» змінено з 6 січня 2025 року територіальну підсудність судових справ Дружківського міського суду Донецької області шляхом її передачі до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

У підготовчому судовому засіданні прокурор висловив думку щодо можливості призначення судового розгляду зазначеного кримінального провадження у закритому судовому засіданні.

Захисник ОСОБА_6 не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду у закритому судовому засіданні.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав думку свого захисника та не заперечував проти призначення до судового розгляду.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт, колегія суддів вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.

Так, відповідно до п. 1 - 5 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:

1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу;

2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу;

3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу;

4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження;

5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

У відповідності до ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд:

1) визначає дату та місце проведення судового розгляду;

2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд;

3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;

4) розглядає клопотання учасників судового провадження про:

здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту;

витребування певних речей чи документів;

здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Відповідно до ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 КПК України, кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. … Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини…

Відповідно до ч. 3 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.

Разом з цим, відповідно до ч. 10 ст. 615 КПК України, яка визначає особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

Отже, аналізуючи встановлені по справі обставини та наведені норми чинного законодавства колегія суддів зазначає, що кримінальне провадження підсудне Довгинцівському районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 19.12.2024 року №3707/0/15-24. Підстав для закриття провадження з підстав передбачених п. 4-8 ч.1,2 ст. 284 КПК України не вбачається. Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд, окрім іншого, з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд.

Відповідно ст. 27 КПК України, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини, зокрема, якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може привезти розголошення таємниці, що охороняється законом.

Оскільки проведення закритого судового засідання є закритим тільки для доступу громадськості у тому числі з можливістю аудіо та відео фіксування процесу, а не учасників судового провадження (обвинуваченого, прокурора, захисників, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів) і розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться з додержанням усіх правил кримінального судочинства, то суд вважає, що порушень прав учасників процесу, порядку їх реалізації, а також порушень засад кримінального судочинства у цьому випадку не настає.

Отже, суд вважає необхідним клопотання прокурора задовольнити та розгляд кримінального провадження здійснювати в закритому судову засіданні впродовж усього судового провадження, оскільки під час розгляду кримінального провадження стороною обвинувачення будуть надаватися докази, які містять таємницю, що охороняється законом.

Враховуючи, що на теперішній час в Україні триває воєнний стан, розгляд справи, у відповідності до ч. 10 ст. 615 КПК України має здійснюватися колегіально судом у складі трьох судів, оскільки ОСОБА_7 обвинувачуються, в тому числі, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі.

За таких підстав, колегія суддів призначає зазначене кримінальне провадження до судового розгляду.

Крім того, прокурором ОСОБА_5 в судовому засіданні заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначивши, що ризики застосування запобіжного заходу тримання під вартою не зменшились, враховуючи що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного з державною зрадою існує ризик ухилення останнього від суду. Обвинувачений ОСОБА_7 спроможний: 1) переховуватися від суду: враховуючи те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину, який згідно зі ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна або без такої, при цьому існує ризик того, що обвинувачений з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, яке, відповідно до діючого законодавства пов`язане із тривалим позбавленням волі, може переховуватися від суду, зокрема шляхом зміни місця свого проживання, виїзду за кордон (в тому числі незаконно, минаючи офіційні пункти пропуску), на тимчасово окуповану територію, або в РФ. Вказаній обставині також сприяє той факт, що до затримання ОСОБА_7 постійно мешкав в місті Дружківці Донецької області, яке розташоване поруч з лінією розмежування з окупованою територією, та поруч з яким триває активна фаза бойових дій. 2) обвинувачений може знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, а саме: маючи доступ до власного облікового запису в мобільному додатку «Телеграм», останній може за допомогою іншого пристрою видалити відповідні дані, які стосуються вчинення ним протиправних дій та повідомити осіб, котрим він поширював відповідну інформацію, та які також можуть видалити сліди листування із ОСОБА_7 . 3) незаконно впливати на експерта у цьому ж кримінальному провадженні: сторона обвинувачення вважає, що ОСОБА_7 в подальшому може як у спосіб погроз, підкупу, вмовлянь незаконно впливати на експерта у кримінальному провадженні, оскільки його показання можуть мати ґрунтовне значення для встановлення об`єктивної істини по провадженню. 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_7 , залишаючись на волі, весь свій час матиме можливість безконтрольно спілкуватися, в тому числі за допомогою телефонних засобів зв`язку з представником іноземної держави співробітником ФСБ - ОСОБА_8 , що об`єктивно може зашкодити встановлення істини у цій справі, оскільки останній причетний до його вчинення. 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Беручи до уваги той факт, що обвинувачений в умовах воєнного стану, ініціативно надавав допомогу представнику іноземної держави у веденні підривної діяльності проти України, зважаючи на лояльність ОСОБА_7 до РФ, котра здійснює збройну агресію проти України, існує ризик вчинення цього ж злочину, або подібних злочинів, що можливо нівелювати виключно шляхом тримання підозрюваного під вартою. За наявності ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого обов`язків, прокурор просив продовжити строк запобіжного заходу в виді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 подане клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 не заперечував щодо поданого клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав думку захисника, не заперечував щодо поданого клопотання прокурора.

Заслухавши клопотання прокурора, враховуючи думку обвинуваченого та захисника, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра від 05 грудня 2025 року ОСОБА_7 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 11 січня 2026 року, включно, без визначення розміру застави.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для справи; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста; вчинити інше кримінальне правопорушення.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 судом враховані обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого.

Так, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, що є державною зрадою, та яке у відповідності до ст.12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічного позбавлення волі з конфіскацією майна.

Наведене свідчить про наявність ризиків, встановлених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які вказують на можливість обвинуваченим у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на експерта у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні обвинуваченого під вартою, а тому суд приходить до висновку про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 строком на 60 днів, тобто до 08 березня 2026 року включно, так як більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків та завдань кримінального провадження.

Згідно з ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи викладене вище, суд вважає за необхідне не визначати в даному випадку розмір застави.

Також, при підготовці до судового розгляду, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_7 наразі перебуває в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4», у зв`язку з чим його необхідно етапувати до ДУ «Криворізька установа виконання покарань №3» з подальшою його доставкою до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області для розгляду кримінального провадження за його участі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 31, 176-178, 183,184, 193-199, 314-315, 336, 376, 615 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України до судового розгляду у закритому судовому засіданні в приміщенні Довгинцівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області на 14 годину 00 хвилин 16 січня 2026 року.

Розгляд кримінального провадження здійснювати у складі колегії суддів.

В судове засідання здійснити виклик сторін кримінального провадження.

Клопотання прокурора задовольнити, продовжити застосування щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 08 березня 2026 року, включно.

Вручити копію цієї ухвали обвинуваченому негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити прокурору, захиснику, обвинуваченому - для відома, начальнику Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4) для виконання.

Етапувати обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» до ДУ «Криворізька установа виконання покарань №3» з подальшою його доставкою до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області для розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 111 КК України.

Виконання ухвали в частині доставки обвинуваченого ОСОБА_7 з ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» до ДУ «Криворізька установа виконання покарань №3», покласти на начальника ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4».

Зобов`язати начальника ДУ «Криворізька установа виконання покарань №3» при надходженні обвинуваченого ОСОБА_7 повідомити Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3