Справа № 466/4281/25
Провадження № 1-кс/466/2602/25
У Х В А Л А

09 вересня 2025 року, слідча суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , дослідивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна , накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 17.06.2025 року ,-

в с т а н о в и л а :

05.09.2025, до суду надійшло вказане клопотання, в якому ОСОБА_2 просить скасувати арешт майна , накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Львова, на майно вилучене в ході проведення обшуку 11.07.2025 року, а саме: - мобільний телефон марки та моделі «iPhone 14 Pro Max» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 із сімкарткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» з абонентським номером НОМЕР_3 ; - ноутбук марки та моделі «Масо Pro» сірого кольору із серійним номером FVFZKDUDL40Y, із зарядним пристроєм до нього.

Слідча суддя, перевіривши клопотання на відповідність вимогам КПК України, встановила що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст.174КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст.100, ч. 2 ст.132, ч. 1 ст.184, ч. 1 ст.192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст.201, ч. 3 ст.244, ч. 10 ст.290 КПК України), з урахуванням положень ч. 6ст.9КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст.306, ч. 3 ст.234КПК України тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст.31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.

Окрім цього, підлягає врахуванню і те, що розгляд поданого клопотання має відбуватись за місцезнаходженням органу досудового розслідування на час розгляду клопотання, незалежно від того, який слідчий суддя розглядав інші клопотання у цьому ж кримінальному провадженні раніше, що відповідає і змісту п. 3 вказаного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13.

При цьому ст.34КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді (що передбачено, зокрема, положеннями п. 2 ч. 2ст. 304 КПК України).

Слідчої суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП № 1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області перебували матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001894 від 13.06.2024 року, розпочатого, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України.

08.08.2025 року, до Шевченківського районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.361 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 21.08.2025 року, направлено обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001894 від 13.06.2025 року про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.361 КК України, до Львівського апеляційного суду для вирішення питання про скерування його за підсудністю до належного суду.

Ухвалою Львівського апеляційного суду м. Львова від 28.08.2025 року, обвинувальний акту у вищевказаному кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.361 КК України, скеровано на розгляд Личаківського районного суду м. Львова.

Згідно Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 03.09.2025 року обвинувальний акту у вищевказаному кримінальному провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.361 КК України прийнято до розгляду та призначено до підготовчого розгляду.

Частиною 1 статті 174КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю чи частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту з майна накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 17.06.2025 року, підлягає розгляду слідчим суддею Личаківського районного суду м.Львова.

Разом з тим, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Слідча суддя враховує, що з урахуванням положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки, за його допомогою визначається "суд, встановлений законом", тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу. Право на справедливий судовий розгляд "належним судом" має бути забезпечено рівній мірі сторонам справи.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до належного суду.

Керуючись ст. ст.7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 17.06.2025 року- повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1