"09" липня 2025 р. Справа № 366/351/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2025 року м. Вишгород

Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Іванківського УП РУП ГУ НП у Київській області, яка полягала у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

07.02.2025 року представник ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до Іванківського районного суду Київської області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Іванківського УП РУП ГУ НП у Київській області, яка полягала у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20.03.2025 року матеріали судового провадження за даною скаргою направлено для розгляду по суті до Вишгородського районного суду Київської області.

Ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області від 17.04.2025 року у задоволенні скарги відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12.06.2025 року ухвалу слідчого судді Вишгородського районного суду в Київській області від 17.04.2025 року - скасоване, призначено новий розгляд в суді першої інстанції.

02.07.2025 року матеріали вказаної справи надійшли до Вишгородського районного суду Київської області.

Звертаючись до слідчого судді із вказаною скаргою, адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_5 , просить:

- витребувати для вивчення і перевірки всі матеріали за моєю заявою з Іванківського УП Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області, занесеного до журналі вхідної інформації Вишгородського РУП за № Д-1363/ез-СЕД від 29.01.2025 та внесеного до журналу ЄО Іванківського УП за №697 по факту скоєння злочину суддею Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_6 ;

- призначити день та час розгляду справи за моєю скаргою і в разі необхідності викликати ОСОБА_5 в судове засідання для надання можливості надати всі покази безпосередньо суду;

- визнати бездіяльність уповноважених осіб Іванківського УП Вишгородського РУП ГУ НП Київської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про злочин від 29.01.25, внесеної до журналу вхідної інформації Вишгородського РУП за № Д-1363/ез-СЕД від 29.01.2025, та внесеного до журналу ЄО Іванківського УП за №697 від 31.01.2025 про кримінальне правопорушення та визнати такою, що не відповідає вимогам кримінально-процесуального закону;

- зобов`язати уповноважених осіб Іванківського УП Вишгородського РУП в Київській області негайно внести факт злочину у відомості до ЄРДР, викладені у заяві зареєстрованої в журналі вхідної інформації Вишгородського РУП за №Д-1363/ез-СЕД від 29.01.2025, внесеного до журналу ЄО Іванківського УП за №697 від 31.01.2025, про вчинення посадовою особою суддею ОСОБА_6 кримінального правопорушення передбаченого ст.367 КК України і внесення до ЄРДР;

- копію прийнятого рішення суду негайно направити до Вишгородської окружної прокуратури до відома з метою для негайної передачі і розслідування до ДБР.

Скарга обґрунтована тим, що 29.01.2025 р. до керівника Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області направлена заява про скоєння суддею ОСОБА_6 злочину у сфері службової та професійної діяльності. На день подання скарги відомості, які містяться у заяві від 29.01.2025 р., зареєстровані в канцелярії Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області журналі вхідної інформації за № Д-1363/ЕЗ-СЕД від 29.01.2025 до журналу злочинів в ЄО Вишгородського РУП до цього часу вказана інформація не вносилась і витяг з ЄРДР не отримано.

Скаржник в судовому засіданні скаргу просив задовольнити.

Представник Вишгородського РУП ГУ НПУ в Київській області та прокурор до суду не з`явились. Про час та місце розгляду скарги повідомлялись належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Заслухавши пояснення скаржника, вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження приходжу до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і є предметом оскарження в порядку ст. 303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

До матеріалів скарги долучено копію заяви (про злочин) (в порядку ст. 214 КПК України) від 28.01.2025 року, що підписана захисником-адвокатом ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , у якій він повідомив про кримінальне правопорушення, однак докази направлення, отримання та реєстрації вказаної заяви до Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області цим органом у матеріалах скарги відсутні.

Матеріали справи не містять підтверджуючих документів, що вказана заява була направлена 29.01.2025 р. керівнику Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області та зареєстрована в канцелярії Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області журналі вхідної інформації за № Д-1363/ЕЗ-СЕД від 29.01.2025 до журналу злочинів в ЄО Вишгородського РУП.

Частиною 1 ст. 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, оскільки представником заявника ОСОБА_4 не надано слідчому судді доказів його звернення до Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, то у слідчого судді відсутні підстави вважати, що відповідним органом допущено бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Крім того, суд зазначає, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише ті, що містять відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відтак, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення (внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин, окрім наведення тієї чи іншої статті кримінального закону, є обов`язкова наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Вищевказаних даних, які в свідчили про реальність події злочинів і були б достатніми для висновку про їх вчинення за викладених заявником обставин, в заяві не вбачається, а тому вона за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин.

Крім того, стосовно доводів викладених у заяві слід зазначити, що положення ч. 2 ст. 126 Конституції України визначають проте, що вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму ВСУ «Про незалежність судової влади» втручанням у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи не вчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання.

Незалежність і недоторканність суддів є невід`ємною ознакою правової держави та однією з фундаментальних засад демократичного суспільства. Як наголошується в Рекомендації № R (94) 12 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам щодо незалежності, ефективності та ролі суддів, незалежність судів є передумовою верховенства права та основоположною гарантією справедливого суду.

Крім цього, означені положення кореспондуються з правовою позицією, викладеною в рішенні ЄСПЛ у справі «Салов проти України» від 06 вересня 2005 року, де вказується, що одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду. Аналогічна правова позиція викладена в рішенні ЄСПЛ «Брумареску проти Румунії».

При розгляді скарги слідчим суддею враховується, що заявник у поданій скарзі на бездіяльність з невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про можливе прийняття суддею Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_6 неправосудного рішення, у своїй заяві фактично не погоджується з ухваленими процесуальним рішенням судді, використовуючи заяву як поза процесуальний спосіб оскарження, поряд з тим, відсутність в заяві обставин, які б вказали на наявність розумних сумнівів правосудності вказаного судового рішення.

Також слід зазначити, що чинне законодавство дає можливість громадянину повною мірою реалізувати своє право на оскарження судового рішення та дій судді під час здійснення правосуддя.

Консультативна рада європейських суддів щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах, на що кожен громадянин має невід`ємне право (п. 57 Висновку № 11 за 2008 рік).

Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи не може перевірятись за межами передбаченого законом процесуального порядку.

Таким чином, намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання заяви про злочин може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність, що передбачають статті 126 та 120 Конституції України.

Зважаючи на викладене, відсутні підстави для внесення відомостей по заяві адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а відтак у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 214, 303-307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Іванківського УП РУП ГУ НП у Київській області, яка полягала у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 14.07.2025 року о 09 годині 20 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1