Справа № 357/9878/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.08.2025 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Біла Церква клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000319 від 24.04.2025, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Біла Церква Київської обл., громадянки України, неодруженої, працевлаштованої у ФОП « ОСОБА_5 » кухарем, із середньою-спеціальною освітою, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,-

У С Т А Н О В И В :

1.Стислий опис судового провадження та позиції учасників.

27.06.2025 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 24.04.2025, щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 27.06.2025 у вказаному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до положень ст. 314 КПК України першочерговим завданням підготовчого судового засідання є вирішення питання про можливість призначення судового розгляду, у зв`язку з чим, суд з`ясовує, чи наявні підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 1 ст. 314 КПК України.

З цією метою, у підготовчому судовому засіданні судом було з`ясовано думку учасників судового провадження щодо вказаних питань.

У підготовчому судовому засіданні від обвинуваченої ОСОБА_4 надійшло клопотання про звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності за ч.4 ст.358 КК України на підставі ст.45 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання обвинуваченої щодо звільнення обвинуваченої від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України, оскільки остання визнала свою провину, щиро розкаялась, раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності.

2. Короткий виклад обвинувачення згідно з обвинувальним актом.

24.04.2025, близько 11 години, ОСОБА_4 , перебуваючи на своєму робочому місці кухара у піцерії «Pizza day» ФОП « ОСОБА_5 », яка розташована за адресою:. Київська обл., м. Біла Церква, вул. Таращанська, 155 А, на прохання працівника поліції, в присутності представника Управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини, державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Білоцерківського району Головного управління Держпродспоживслужби Київській області, пред`явити документи, які надають їй право займатися діяльністю, пов`язаною зі сферою обслуговування, маючи умисел, спрямований на використання завідомо підробленого документа, а саме особистої медичної книжки, з метою уникнення відсторонення від роботи, пред`явила завідомо підроблену особисту медичну книжку 2 Серії ААЕ № 322770, бланк якої не відповідає за спеціальними елементами захисту аналогічним бланкам документів, що знаходяться в офіційному обігу на території України, чим використала завідомо підроблений документ.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, а саме у використанні завідомо підробленого документу.

3. Обґрунтування правової позиції суду.

Заслухавши учасників кримінального провадження, які не заперечували проти звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченої у зв`язку із дійовим каяттям, вивчивши обвинувальний акт, суд дійшов висновку, що обвинувачену належить звільнити від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, з огляду на таке.

Відповідно до вимог ст.44 КК України особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Згідно з вимогами ст.45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

В п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23 грудня 2005 року, передбачено, що дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 358 КК України, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до кримінальних проступків.

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що збитки в результаті скоєння кримінального правопорушення відсутні, обвинувачена ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась.

Крім того, у судовому засіданні знайшло своє підтвердження і те, що ОСОБА_4 відверто, а не уявно визнає свою провину у скоєному кримінальному правопорушенні, висловлює щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, визнає негативні наслідки від вчиненого та бажає виправити ситуацію, яка склалася. Такий факт щирого каяття також знаходить своє відображення в матеріалах кримінального провадження та вказана обставина була заявлена прокурором в обвинувальному акті.

Зазначене підтверджується тим, що остання одразу надавала визнавальні покази, сприяла розкриттю кримінального правопорушення.

Оцінюючи у сукупності вищезазначене, суд дійшов висновку, що клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 є обґрунтованим і підлягає задоволенню, у зв`язку із дійовим каяттям обвинуваченої, оскільки на час розгляду справи в суді було встановлено, що вона щиро розкаялась у вчиненому, її протиправними діями шкода не спричинена, до кримінальної відповідальності притягується вперше, скоїла кримінальний проступок, добровільно здійснила дійове каяття, а тому суд вважає, що її виправлення можливе без притягнення до кримінальної відповідальності.

Частинами 1, 3 статті 285 КПК України передбачено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність. Обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності повинно бути роз`яснено суть підозри чи обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави.

У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23 грудня 2005 року зазначено, що звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, передбаченим ст. 45 КК України, є обов`язковим.

Відповідно до ч.4 ст.286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність (ч.3 ст. 288 КПК України).

Таким чином, встановлено обставини, що дозволяють суду дійти висновку про наявність всіх складових дійового каяття обвинуваченої ОСОБА_4 , а отже є всі підстави для звільнення останньої від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст.45 КК України та закриття кримінального провадження відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України.

4. Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при постановлені ухвали.

Запобіжний захід щодо обвинуваченої не обирався.

Цивільний позов у справі не заявлений.

Долю речових доказів, приєднаних до матеріалів кримінального провадження, слід вирішити в порядку ст.100 КПК України.

Частиною 1 ст.126 КПК України визначено, що суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироці суду або ухвалою.

ВП ВС у постанові від 17.06.2020 в справі №598/1781/17 дійшла висновку, що кримінальний процесуальний закон не обмежує можливість вирішення питання розподілу процесуальних витрат виключно обвинувальним вироком.

Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. Таким чином, ВП ВС вважає, що це питання може бути вирішене й ухвалою суду.

Нормами КПК України встановлено, що, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат (п. 13 ч. 1 ст. 368, ч. 4 ст. 374 КПК України). Статтею 126 КПК України визначено, що означене питання може бути вирішено й ухвалою суду. Відтак, ВП ВС у постанові від 17.06.2020 в справі №598/1781/17 зроблено висновок, що у випадку заявлення учасниками кримінального провадження клопотання про компенсацію процесуальних витрат суд, ухвалюючи остаточне рішення за результатами розгляду кримінального провадження (вирок або ухвалу), вирішує питання щодо розподілу процесуальних витрат.

У постанові від 29.09.2021 у справі №342/1560/20 (провадження №51-2331км21) та у постанові від 07.10.2021 у справі №584/800/20 (провадження №51-1800км21) ВС погодився з рішеннями судів попередніх інстанцій щодо необхідності відшкодування зазначених процесуальних витрат особами, кримінальне провадження щодо яких закрито, пославшись на те, що їх звільнено від кримінальної відповідальності з нереабілітуючих підстав і застосування більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє цих осіб від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням експертиз.

Закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_4 з нереабілітуючих підстав і застосування до неї більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє її від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням експертизи (висновок СЕ-19/111-25/25721-ДД від 29.04.2025), у сумі 3 565,60 грн (три тисячі п`ятсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок).

Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 вересня 2021 року (справа № 342/1560/20, провадження № 51-2331км21) та постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 01 лютого 2024 року (справа № 930/497/23, провадження № 51-4798км23).

Керуючись ст.ст. 12, 44, 45, 358 КК України, ст.ст. 284-288, 314, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям задовольнити.

Звільнити обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,та закрити кримінальне провадження, внесене до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 24.04.2025,на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Речові докази:

-бланк особистої медичної книжки 2 Серія ААЕ № 322770, поміщену до спеціального пакунку № 2509120, який відповідно до постанови про залучення до матеріалів кримінального провадження матеріальних об`єктів та визнання їх речовими доказами від 30.04.2025 приєднано до матеріалів кримінального провадження залишити при матеріалах кримінального провадження;

-медичну карту огляду осіб для визначення спроможності займатися відповідним видом діяльності за станом здоров`я», заповнена на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка відповідно до постанови про залучення до матеріалів кримінального провадження матеріальних об`єктів та визнання їх речовими доказами від 09.05.2025 приєднано до матеріалів кримінального провадження залишити при матеріалах кримінального провадження.

Стягнути із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , витрати за проведення експертизи (висновок експерта № СЕ-19/111-25/25721-ДД від 29.04.2025), у сумі 3 565,60 грн (три тисячі п`ятсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок) на користь держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1