Дата документу 02.06.2025
Справа № 334/2953/25
Провадження № 1-кс/334/1409/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 року слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника СД Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000143 від 10.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дніпровського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання заступника начальника СД Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000143, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Запоріжжя Запорізької області ОСОБА_4 .. Клопотання обґрунтовано наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09 квітня 2025 року, приблизно о 21 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, діючи умисно, знаходячись на березі річки «Дніпро» (Дніпровське водосховище), а саме поблизу вул. Автодорівська, б. 4 у м. Запоріжжя, в порушення ст. 63, 27 Закону України «Про тваринний світ» та п.п. 1 підпункту 1 Розділу IV «Правил любительського і спортивного рибальства», за допомогою забороненого знаряддя лову сіткою лісковою займався незаконним рибним добувним промислом, внаслідок чого незаконно виловив: 25 екземплярів «карасів», 2 екземпляри «окуня», 1 екземпляр «судака», 3 екземпляри «плоскирки», 1 екземпляр «раку».

Розмір шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби ОСОБА_5 , відповідно до «Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 становить 57 460 гривень 00 копійок, чим завдав істотної шкоди рибному господарству України за наявною ознакою вилов риби в період нересту та добування водних тварин, вилов яких заборонено.

В ході досудового розслідування, на підставі ст. 218 КПК України, 05.05.2025 прокурором окружної прокуратури підслідність у вказаному кримінальному провадженні визначено за СД відділу поліції № 1 Запорізького РУП ГУ НП в області.

Постановою заступника керівника Запорізької обласної прокуратури від 29.05.2025 підслідність у зазначеному кримінальному провадженні визначено за СД Запорізького РУП ГУ НП в Запорізькій області.

Встановлено, що у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи вищевикладене, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, 30.05.2025 заступником начальника СД Запорізького РУП ГУ НП в Запорізькій області, за погодженням з прокурором окружної прокуратури, ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 249 КПК України.

Разом з цим, в ході досудового слідства Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області визнано потерпілим, представником якого в порядку ст. 128 КПК України, заявлено цивільний позов до підозрюваного ОСОБА_5 . Ціна позову: 57460 00 грн., що підтверджується висновком судової інженерно екологічної експертизи № СЕ-19/108-25/9473-ФХЕД від 01.05.2025.

В ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної спільної часткової власності належить частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки про оціночну вартістю об`єкта нерухомості від 29.05.2025 вартість квартири, за адресою: АДРЕСА_1 складає 229304,29 грн.

На підставі викладеного, з метою забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, виникла необхідність у застосуванні до ОСОБА_5 заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вищевказаної квартири.

Відповідно до ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З урахуванням наведених вимог закону та мети арешту майна, дане клопотання про арешт майна розглядається без повідомлення підозрюваного та його захисника.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) (п.4 ч.2 ст. 170 КПК України).

Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно з частиною другою статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно зі статтею 173 КПК України повинен врахувати, зокрема, правову підставу для арешту майна.

У клопотанні зазначено, що правовою підставою для арешту майна є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) (пункт 4 частини другої статті 170 КК України).

Відповідно до частини шостої статті 170 ЦПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

При цьому вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, що передбачено частиною восьмою статті 170 ЦПК України).

В матеріалах, доданих до клопотання, міститься позовна заява Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області, в порядку ст. 128 КПК України до підозрюваного ОСОБА_5 , в якій ціна позову становить 57460 грн.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, N 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням і зазначеним у цивільному позові 57460 грн. не є співмірним вартості майна, на яке слідчий просить накласти арешт частини квартири (229304,29 грн. - оціночна вартість об`єкта нерухомості, згідно наданої довідки /2).

На підтвердження вартості нерухомого майна до клопотання додано Довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 29.05.2025 щодо вартості квартири за адресою: АДРЕСА_1 (додаток 2 до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку (пункт 5 розділу ІІІ).

Суд зауважує, що цей Порядок визначає механізм ведення Фондом державного майна України Єдиної бази даних звітів про оцінку, формування електронних довідок про оціночну вартість об`єкта нерухомості та реєстрації звітів про оцінку майна, складених суб`єктами оціночної діяльності (оцінювачами) для цілей обчислення доходу платника податку - фізичної особи від продажу (обміну) нерухомого майна, а також доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним у спадщину чи дарунок майна (крім випадків успадкування та/або отримання у дарунок майна, вартість якого оподатковується за нульовою ставкою), доходу, отриманого за іншими правочинами, за якими здійснюється перехід права власності на нерухомість, дохід за якими підлягає оподаткуванню у випадках, передбачених Податковим кодексом України.

Для цілей цього Порядку об`єктом оцінки є нерухоме майно, вартість яких підлягає визначенню відповідно до Податкового кодексу України.

Згідно з пунктом 5 розділу ІІІ Порядку, у випадках, визначених Податковим кодексом України, на запити фізичних або юридичних осіб здійснюється електронне визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, розраховане Модулем Єдиної бази.

З метою електронного визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості фізична або юридична особа повинна зареєструватися, авторизуватися (ідентифікуватися) та внести до сервісу електронного визначення оціночної вартості дані про об`єкт нерухомості.

Перелік обов`язкових даних, які вносяться особою (в даному випадку Запорізька обласна прокуратура) з метою визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, наведений у додатку 1 до цього Порядку. При цьому обов`язкові дані, які вносяться особою з метою визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості повинні відповідати офіційним документам на такий об`єкт нерухомості.

Відтак, надана до клопотання про арешт майна з метою відшкодування шкоди довідка щодо вартості майна відхиляється судом як належний доказ, оскільки у даному випадку визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості не пов`язане з випадками, визначеними Податковим кодексом України, і до матеріалів клопотання не наданого жодного документу, який би містив дані, які вносилися заявником з метою визначення оціночної вартості об`єкта нерухомості, що не дозволяє суду пересвідчитися, що такі дані відповідають офіційним документам на такий об`єкт нерухомості.

Згідно з вимогами ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи не доведення дізнавачем обставин, визначених ст.ст. 170, 171 КПК України, враховуючи правові підстави для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, приходжу до висновку, що відсутні належні правові підстави для арешту майна, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170 - 173, 309 КПК України.

У Х В А Л И В:

У задоволені клопотання заступника начальника СД Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000143 від 10.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1