Провадження № 1-кп/554/21/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2025 року Шевченківський районний суд міста Полтави у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , розглянувши заяву адвоката ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 про забезпечення безпеки особи (потерпілого та його сім`ї), яка бере участь у кримінальному провадженні №0001026 від 16.11.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 366, ч.3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду міста Полтави перебуває кримінальне провадження №0001026 від 16.11.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 366, ч.3 ст. 368 КК України.

01 липня 2025 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 подав заяву в якій просив застосувати до потерпілого ОСОБА_3 заходи безпеки у вказаному кримінальному провадженні шляхом проведення його допиту в режимі відеоконференції, а також до ОСОБА_6 шляхом видачі їй спеціальних засобів сповіщення про небезпеку та шляхом обмеження загального доступу до її особистих даних в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

В обґрунтування вимог заяви зазначається, що протягом 2021-2025 років невстановлені особи здійснюють щодо ОСОБА_3 протиправні дії з метою примушування його до відмови від давання показів у кримінальному провадженні № 0001026. Примушуванням до відмови від давання показань, зокрема, вважає: можливе кримінальне переслідування за заявою Народного депутата України ОСОБА_7 , який може бути наближеним до ОСОБА_4 , щодо незаконного перетину державного кордону України в умовах воєнного стану ОСОБА_3 ; розголошення відомостей, що ганьблять особу потерпілого у ЗМІ - стаття в інтернет-виданні «Полтавщина» - «Хто насправді такий ОСОБА_8 : відкрите звернення його батька», автором якої є його батько ОСОБА_9 , з яким він тривалий час має неприязні стосунки та який міг організувати публікацію цією статті за участі адвоката ОСОБА_4 ; погрози ОСОБА_9 щодо вбивства ОСОБА_3 повідомлені по телефону ОСОБА_6 протягом 2022-2023 року; ініціювання проти потерпілого надуманих судових процесів, зокрема, про стягнення аліментів на утримання батька за позовом ОСОБА_3 , за можливої юридичною та матеріальної підтримки ОСОБА_4 ; кримінальне переслідування за заявою 40 депутатів місцевих рад Полтавської області, які можуть діяти за координацією ОСОБА_4 , щодо протиправних дій з боку ОСОБА_3 та ОСОБА_6 щодо начебто незаконного набуття у власність земельних ділянок на території Івано-Франківської області, за якою відкрито кримінальне провадження №0000139 від 21.11.2024р. за ч.1 ст.209 КК України.

Вивчивши заяву та викладені у ній доводи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 56 КПК України протягом кримінального провадження потерпілий має право заявляти відводи та клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 58 КПК України представник користується процесуальними правами потерпілого, інтереси якого він представляє, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо потерпілим і не може бути доручена представнику.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Згідно з п. «б», п. «є» ст. 2 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статях 1 і 7, за наявності відповідних підстав мають: потерпілий та його представник у кримінальному провадженні; члени сімей та близькі родичі осіб, перелічених у пунктах "а" - "е" цієї статті, якщо шляхом погроз або інших протиправних дій щодо них робляться спроби вплинути на учасників кримінального судочинства.

За змістом ч.2 ст. 3 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» рішення про застосування заходів безпеки приймається слідчим, дізнавачем, прокурором, судом, у провадженні яких знаходяться кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, у розслідуванні чи судовому розгляді яких брали або беруть участь особи, зазначені у статті 2 цього Закону, а також органом (підрозділом), що здійснює оперативно-розшукову діяльність, щодо осіб, які брали участь або сприяли виявленню, попередженню, припиненню кримінальних правопорушень.

Статтею 20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» визначено, що підставою для вжиття заходів забезпечення безпеки осіб, зазначених у статті 2 цього Закону, є дані, що свідчать про наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу і майну.

Приводом для вжиття заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів може бути: а) заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича; б) звернення керівника відповідного державного органу; в) отримання оперативної та іншої інформації про наявність загрози життю, здоров`ю, житлу і майну зазначених осіб; г) отримання прохання Міжнародного кримінального суду про вжиття заходів забезпечення безпеки.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.22 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» заходи щодо безпеки осіб, взятих під захист, застосовуються тільки за наявності підстав, зазначених у статті 20 цього Закону. Порядок здійснення заходів безпеки визначається цим Законом, іншими актами законодавства України.

Орган, який здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, дізнавач, прокурор, слідчий суддя, суд, одержавши заяву або повідомлення про загрозу безпеці особи, зазначеної у статті 2 цього Закону, зобов`язані перевірити цю заяву (повідомлення) і в строк не більше трьох діб, а у невідкладних випадках - негайно прийняти рішення про застосування або про відмову у застосуванні заходів безпеки. На своє рішення вони приймають мотивовану постанову чи ухвалу і передають її для виконання органу, на який покладено здійснення заходів безпеки. Ця постанова чи ухвала є обов`язковою для виконання вказаними органами.

У разі наявності в заяві (повідомленні) про загрозу безпеці особи, зазначеної у статті 2 цього Закону, відомостей про кримінальне правопорушення слідчий, дізнавач, прокурор у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством, починає досудове розслідування, а орган, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий суддя, суд направляє заяву (повідомлення) відповідному органу досудового розслідування для початку досудового розслідування.

Про прийняте рішення терміново в письмовій формі повідомляється заявник.

Судом встановлено, що приводом для розгляду судом питання про вжиття заходів забезпечення безпеки у вказаному кримінальному провадженні є заява адвоката ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 .

Разом із тим, ознайомившись зі змістом заяви, суд дійшов висновку, що із зазначених у заяві відомостей неможливо дійти чіткого переконання у тому, що на даний час наявна реальна загроза життю та здоров`ю потерпілого ОСОБА_3 , враховуючи, що останній проживає на території Сполучених Штатів Америки, про що зазначено в заяві. Суть заяви забезпечення безпеки стосовно ОСОБА_3 зводиться до прохання провести його допит, як потерпілого у кримінальному провадженні №0001026 від 16.11.2021, в режимі відеоенференції.

Разом із тим, згідно ч.1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 4-1) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Таким чином, потерпілий ОСОБА_3 може брати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції, за умови звернення до суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання із відповідним клопотанням, з дотриманням вимог ст. 336 КПК України.

Окрім того, заява про забезпечення безпеки не містить жодних відомостей про погрози життю та здоров`ю або майну ОСОБА_6 ,, яка в даному кримінальному провадженні жодного статусу не має. Додатки до заяви також не містять жодних доказів, що ОСОБА_6 є членом см`ї або близьким родичем ОСОБА_3 .

Крім того, описані в заяві обставини витребування інформації про майно та походження грошових коштів ОСОБА_6 здійснюються відповідними органами в рамках досудового розслідування зовсім іншого кримінального провадження, а саме №0000139 від 21.11.2024, та не є предметом розгляду чи дослідження в рамках наявного кримінального провадження.

До того ж суду не надано доказів звернення ОСОБА_3 та ОСОБА_6 до правоохоронних органів з приводу погроз, доказів, що у задоволенні таких звернень їм було відмовлено.

У даному випадку побоювання потерпілого за своє життя та здоров`я, а також безпеку ОСОБА_6 та її майна не ґрунтуються на конкретних фактах, не дають підстав вважати що характер загрози є достатнім для застосування заходів безпеки, а тому у задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 56, 58, 350, 370-372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_2 в інтересах потерпілого ОСОБА_3 про забезпечення безпеки особи (потерпілого та його сім`ї), яка бере участь у кримінальному провадженні - відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1