У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 у рамках кримінального провадження, відомості про яке 08.08.2025 року внесені до ЄРДР за № 0000483, про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, та доданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 , 08.08.2025 року, діючи за попередньою змовою із неповнолітнім ОСОБА_5 , виманили потерпілу ОСОБА_6 для особистої зустрічі та вчинили відкрите викрадення чужого майна (грабіж), при наступних обставинах.

Зокрема, в невстановлений досудовим розслідуванням точний час, ОСОБА_5 , познайомився в телефонному режимі з потерпілою ОСОБА_6 , де під приводом допомоги в пошуку орендованої квартири з`ясував, що остання має у власності грошові кошти в сумі понад 5000 доларів США.

В подальшому, ОСОБА_5 вступив у попередню злочинну змову з співучасником злочину ОСОБА_4 , де визначивши ролі кожного, організував зустріч потерпілої ОСОБА_6 з ОСОБА_4 для показу орендованої квартири.

08.08.2025 року близько 13 години, ОСОБА_4 , притримуючись єдиного спільного злочинного умислу, спрямованого на відкрите викрадення чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, попрямував за ОСОБА_6 на автомобілі марки «Шкода» моделі «Фабія» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_7 , який не був обізнаний про злочинні наміри ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , до ринку «ГІД», що за адресою: вулиця Томаша Масарика, м. Мукачево, Закарпатська область, для подальшої спільної поїздки для огляду квартири.

Продовжуючи свої протиправні дії, ОСОБА_4 , маючи умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно - небезпечних наслідків, з корисливих мотивів, сказав водію ОСОБА_7 прямувати до кар`єру, що в смт. Кольчино, Мукачівського району, де виманив потерпілу ОСОБА_6 на вулицю, при цьому наполягаючи залишити її особисті речі в салоні автомобіля. В подальшому, ОСОБА_4 , не пояснюючи причини залишив її на вулиці, а сам сів в автомобіль марки «Шкода» моделі «Фабія» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , та надав вказівку водію ОСОБА_7 , який не був повідомлений про злочинні дії ОСОБА_4 , терміново їхати в напрямку м. Мукачево, Закарпатської області. Оглянувши сумку потерпілої сірого кольору, ОСОБА_4 виявив грошові кошти в сумі 5100 (п`ять тисяч сто) євро та 4000 (чотири) тисячі гривень, які привласнив.

В подальшому, перебуваючи по вул. Ужгородська в м. Мукачево, поблизу ресторану «Міленіум», ОСОБА_4 зустрівся з ОСОБА_5 , якому передав частину викрадених грошових коштів.

В результаті, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за попередньою змовою групою осіб відкрито заволоділи грошовими коштами потерпілої ОСОБА_6 в сумі 5100 євро та 4000 гривень.

09.08.2025 року в період часу з 00 години 20 хвилин по 00 годину 40 хвилин слідчим СВ ВП №1 Мукачівського РУП ОСОБА_8 було проведено огляд місця події, а саме службового кабінету адмінбудівлі Мукачівського ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, що за адресою: м. Мукачево, вул. Маргітича, 48, де було виявлено та вилучено грошові кошти видані ОСОБА_7 , а саме 500 євро 5 купюр номіналом 100 євро кожна, які упаковано до спецпакету НПУ WAR1111772 та грошові кошти в сумі 4000 гривень, а саме 4 купюри номіналом по 1000 гривень кожна, яку упаковано до спецпакету НПУ WAR1111742.

09.08.2025 року старшим слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом грошових коштів у сумі та відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вищезазначені тимчасово вилучені речі.

Дослідивши внесене слідчим клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні згідно ч.2 ст.171 КПК України слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі.

Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України.

Як слідує зі змісту поданого слідчим клопотання, в такому останній просить накласти арешт на грошові кошти, зокрема купюри євро та гривні, вказуючи при цьому лише вид та кількість валюти, не вказуючи, при цьому, їх серійні номери та банкноти.

Дані обставини в своїй сукупності позбавляють суд можливості вирішити заявлене слідчим клопотання про арешт майна по суті.

Згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що викладені в пункті 4 розділу 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 року при вирішенні цього питання (клопотанням про арешт майна) слід керуватись такими нормами ст. 171 КПК визначено вимоги, які стосуються як змісту клопотання про арешт майна, так і строків його подання до слідчого судді, суду.

У частині 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбачені ст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 у рамках кримінального провадження, відомості про яке 08.08.2025 року внесені до ЄРДР за № 0000483, про накладення арешту на майно - повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1