Справа № 203/5800/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року Центральний районний суд міста Дніпра в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі клопотання старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Вільногірська Дніпропетровської

області, громадянина України з середньою спеціальною освітою, одруженого, маючого на

утриманні малолітніх дітей, раніше судимого, зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1 , фактичного проживаючого за адресою:

АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, заявлене в рамках кримінального провадження №0003099,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, проводиться досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні №0003099, відомості за яким внесено до ЄРДР за ч.5 ст.407 КК України.

18.08.2025 року в порядку ст.208 КПК України було затримано ОСОБА_5 та в цей же день останньому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, за фактом самовільно залишення військової частини, вчинене в умовах воєнного стану.

В наданому клопотанні слідчим поставлено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти строком на 60 діб, без визначення застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та посилаючись на викладені в ньому підстави, просив задовольнити останнє.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити в задоволенні клопотання, обмежившись застосуванням до підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі. В разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в мінімальному розмірі.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст.177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу - ст.178 КПК України.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: матеріали службових розслідувань, витяги з наказів, протоколи допиту свідків, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України та дають вагомі підстави вважати про наявність обгрунтованої підозри у їх вчиненні ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10-ти років.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останнім можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі; відсутність в нього міцних соціальних зав`язків за місцем проживання, обізнаність про обставини кримінального правопорушення та особу свідків, відомості про яких містяться в долучених до клопотання протоколах допитів, дають достатні підстави вважати про наявність ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, впливу на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними змісту або обсягу своїх свідчень, які вони будуть надавати під час досудового розслідування та в суді.

Відповідно до повідомлення про підозру, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що полягало у самовільному залишенні військової частини, що мало місце двічі.

З огляду на це, враховуючи тривалий час та повторність ухилення від проходження військової служби, за наявної можливості самостійно прибути до військової частини для подальшого її проходження, той факт, що останній раніше був судимий за вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із порушенням порядку проходження військової служби, за ст.402 КК України, існують ризики продовження підозрюваним кримінального правопорушення проти встановленого порядку несення військової служби, або вчиненні інших аналогічних кримінальних правопорушень.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, в зв`язку з чим, вважає, що на даному етапі досудового розслідування необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою, що забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При цьому, слідчий суддя також враховує, що відповідно до приписів ч.8 ст.176 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених, зокрема, ст.407 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України визначено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема, ст.407 КК України.

Слідчий суддя враховує, тяжкість та обставини вчиненого кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, наявність ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, майновий та сімейний стан підозрюваного; той факт, що останній достовірно знаючи про обов`язок проходити військову службу, будучі обізнаним про оголошення воєнного стану в державі, самовільно залишив військову частину, усвідомлюючи при цьому наявність кримінальної відповідальності, тим самим подав особистий приклад поведінки у період воєнного стану, який підриває авторитет держави, ЗСУ, боєздатність підрозділу та обороноздатність держави в цілому, деморалізує інших військовослужбовців та спонукає їх до порушення військової дисципліни, нехтування конституційним обов`язок по захисту вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України.

В зв`язку з вищевикладеним, клопотання слід задовольнити, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти строком до 18.10.2025 року, без визначення застави.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти, на строк до 18 жовтня 2025 року включно, без визначення застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1