Провадження № 1-кс/643/3915/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання слідчого 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000006, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України, -

встановив:

Слідчим відділом Управління СБ України в Харківській області, за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000006 від 02.01.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на території м. Харкова, у період 12 та 15 листопада 2024 року, використовуючи особистий профіль, з ідентифікатором нікнеймом ОСОБА_6 , під іменем (російською мовою) «Евгения», спочатку в Telegram-каналі під назвою (російською мовою) «КОНФЛИКТ УКРАИНА НОВОСТИ ТРАМП», а потім на веб-сторінці в соціальній мережі «Instagram» під назвою «bbc ua» розміщувала у відкритому доступі до вмісту для ознайомлення із публікаціями та коментарями текстові матеріали, здійснивши тим самим їх поширення з використанням цитат і висловів, в яких згідно з висновками експертів № 57 від 09.05.2025 та № 11 від 05.02.2025 за результатами проведення судових лінгвістичних семантико-текстуальних експертиз, міститься виправдовування та заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, а також заперечення тимчасової окупації частини території України.

10.07.2025 в період часу з 06:22 по 10:11, на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова про дозвіл на обшук від 07.07.2025 проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві власності належить ОСОБА_7 .

Так, в ході проведення обшуку за вказаною адресою, серед іншого, виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Moto g(60)S» моделі «Moto g60S», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , з номерами мобільних телефонів НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , з системою логічного захисту (паролю) у вигляді коду: 1327, належний ОСОБА_5

10.07.2025 постановою слідчого вказаний предмет, визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Вилучений під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 мобільний телефон містить інформацію, яка має значення для розслідування вказаного кримінального провадження, може містити відомості про способи здійснення протиправної діяльності, Вказаний предмет може бути в подальшому об`єктами слідчих дій, в тому числі експертних досліджень.

Прокурор просить накласти арешт на вказані речі та документи з метою збереження речових доказів, проведення необхідних слідчих та процесуальних дій та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Через канцелярію суду надійшли заяви слідчого та власника майна про розгляд клопотання за їх відсутності, власник майна проти накладення арешту не заперечував.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 11.07.2025, тобто на наступний робочий день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Постановою слідчого 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 від 10.07.2025 вилучені речі, а саме: мобільний телефон марки «Moto g(60)S» моделі «Moto g60S», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , з номерами мобільних телефонів НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , з системою логічного захисту (паролю) у вигляді коду: 1327, визнано речовим доказам.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, яке було вилучено в ході обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільним телефоном марки «Moto g(60)S» моделі «Moto g60S», Imei 1: НОМЕР_1 , Imei 2: НОМЕР_2 , з номерами мобільних телефонів НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , з системою логічного захисту (паролю) у вигляді коду: 1327, котрий належить ОСОБА_5 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1