Провадження № 1-кс/643/4237/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

встановив:

30.07.2025 до Салтівського районного суду міста Харкова надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 у якій просить скасувати арешт, накладений ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова від 09.06.2025, а саме: мобільний телефон Samsung Galaxy S24, imei: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , флеш накопичувачі, а також журнали запису рентгенологічних досліджень, ухвалити рішення в якому повернути майно: мобільний телефон Samsung Galaxy S24, imei: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , флеш-накопичувачі, а також журнали запису рентгенологічних досліджень та повернути власнику ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно пункту 18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст.26 КПК України визначено, що слідчі судді, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

У відповідності до ч. 1ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання та додані документи, слідчий суддя зазначає, що заявником до клопотання не надано ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 09.06.2025 про арешт майна, на яку посилається заявник у своєму клопотанні, а також не надано документи, які підтверджують право власності ОСОБА_3 на вказані речі, тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідно до правил визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту майна необхідно повернути заявнику для усунення зазначених недоліків.

Слід зазначити, що положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Вищий спеціалізований суд України проаналізувавши діюче кримінальне процесуальне законодавство в п. 10 свого листа від 05.04.2013 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначив про можливість повернення певного роду заяв та клопотань, хоча норми КПК України прямо цього не передбачають.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 170-175 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала разом із всіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1