23.05.2025 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №533/383/25
Провадження №1-кп/533/71/25
УХВАЛА

23 травня 2025 року Козельщинський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_2 (в режимі ВКЗ),

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 (в режимі ВКЗ),

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в селищі Козельщина обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, складеного у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000132 від 24.02.2025,

установив

16.05.2025 до Козельщинського районного суду Полтавської області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

До обвинувального акта додано реєстр матеріалів досудового розслідування, розписка підозрюваного та захисника про отримання копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Далі судом встановлено, що обвинувачений своєчасно отримав копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування.

В кримінальному провадженні захист обвинуваченого здійснює адвокат ОСОБА_4 .

Обвинуваченому під час досудового розслідування обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Потерпілий в судове засідання не з`явився, але направив заяву про проведення судового засідання без його участі.

Прокурор та інші учасники провадження в судовому засіданні прохали призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні.

Окрім цього, прокурором оголошено клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор на обґрунтування клопотання зазначив, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 є існування наявних ризиків, визначених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може здійснювати дії щодо: переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілих та свідків, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Також, в клопотанні прокурором зазначено, що неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід.

Окрім цього, в судовому засіданні прокурор прохав визначити обвинуваченому термін тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, які не заперечували щодо призначення кримінального провадження до розгляду у відкритому судовому засіданні, прийшов до такого висновку.

Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстав для зміни підсудності та закриття кримінального провадження або повернення обвинувального акту прокурору не встановлено.

Окрім цього, обвинувачений після отримання роз`яснень відмовився заявляти клопотання про проведення судового засідання колегіальним судом у складі трьох суддів.

Отже, вищезазначене кримінальне провадження підсудне Козельщинському районному суду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України.

Щодо клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів, судом встановлено наступне.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений підтримав доводи захисника та прохав обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного висновку.

Ухвалами слідчого судді Комсомольського міського суду ОСОБА_6 від 25.02.2025 та 23.04.2025 підозрюваному ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з 00 год 58 хв. 24.02.2025 та продовжено запобіжний захід у межах строку досудового розслідування до 24.05.2025.

Згідно вимог ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Оскільки справа знаходиться на стадії судового розгляду по суті то суд не дає оцінки обґрунтованості підозри.

Суд вважає що існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України прокурором в судовому засіданні доведено, оскільки у разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, обвинувачений ОСОБА_3 з метою ухиленні від відбування покарання може ухилитися від органу досудового розслідування та або суду.

Окрім цього, обвинувачений ОСОБА_3 ніде офіційно не працює, являється раніше судимим за вчинення кримінальних правопорушень в тому числі злочини проти власності, не має стійких соціальних зав`язків, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей.

Щодо ризику незаконного впливу на потерпілого та свідків, у цьому ж кримінальному провадженні суд зазначає наступне.

Оцінюючи вірогідність існування вказаного ризику суд виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224 КПК України на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Тобто, вплив на свідків та потерпілого можливий як на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від цих осіб та їх дослідження судом.

До того ж, під час виконання вимог ст.290 КПК України стороні захисту та обвинуваченому у повному обсязі було відкрито матеріали досудового розслідування, у зв`язку з чим обвинуваченому став відомий зміст показань потерпілого та свідків, якими прокурор має намір доводити пред`явлене обвинувачення.

Зазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірність незаконного впливу з боку обвинуваченого безпосередньо або через знайомих йому осіб на потерпілого та свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень, тому встановлена судом заборона спілкування з свідками та іншими учасниками кримінального провадження може слугувати важливим фактором для запобігання ризику впливу на цих осіб.

З огляду на вищевикладене, а також приймаючи до уваги ту обставину, що допит потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні ще не розпочато, а тому суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків не зменшився та продовжує існувати, що обумовлює необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Оцінюючи вірогідність існування вказаного ризику судом встановлено, що ОСОБА_3 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності зокрема і за тяжкий злочин проти власності.

Окрім цього, судом встановлено, що обвинувачений вчинив кримінальне правопорушення в період умовно-дострокового звільнення, а отже на думку суду існує ризик щодо вчинення ОСОБА_3 іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання щодо застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу суд враховує положення ст.194 КПК України, за змістом яких недоведеність стороною обвинувачення недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні є підставою для відмови у застосуванні запобіжного заходу. При цьому, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Досліджуючи питання щодо можливості застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право продовжити, обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Судом вивчалась можливість застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам. Проте, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Суд не ігнорує ті аргументи, які наводилися захисником на користь обвинуваченого в частині обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, однак у цьому випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинуваченого і виконання процесуальних рішень у справі.

Окрім цього, продовження існування вищевказаних ризиків обґрунтовується характером злочину, який вчинено із застосуванням насильства та ножа. Обвинувачений офіційно не працює, постійного джерела доходів не має, вчинив кримінальне правопорушення в період умовно-дострокового звільнення. Зазначені обставини свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Отже, суд заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали, враховуючи конкретні обставини справи та особу обвинуваченого, приходить до висновку, що клопотання прокурора про обрання на стадії судового провадження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволенню.

Також, ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що у задоволенні клопотання захиснику про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту необхідно відмовити.

Також, суд ураховуючи положення ч.4 ст.183 КПК України вважає, що відсутні підстави для визначення розміру застави, оскільки обвинувачений обвинувачується у злочині, вчиненого із застосуванням насильства.

Далі, судом вирішено питання, які пов`язані з підготовкою до судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.316 КПК України вбачається, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Отже, суд ураховуючи вимогу ч.1 ст.316 КПК України вважає, що вищезазначене кримінальне провадження підлягає призначенню до розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.177, 181, 196, 314-317, 369, 372, 376 КПК України, суд,

постановив

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України о 13 годин 00 хвилин 11.06.2025 в приміщенні Козельщинського районного суду за адресою: селище Козельщина, вулиця Остроградського, 75, зал судового засідання №1.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У задоволенні клопотання захиснику про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою строком на 60 ( шістдесят) днів - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів до 21 липня 2025 року включно.

Викликати в судове засідання прокурора, потерпілого, обвинуваченого та захисника.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що вони відповідно до ст.317 КПК України мають право після призначення справи до розгляду ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення мають право робити з матеріалів виписки та копії.

Ухвала може бути оскаржена, в частині обрання запобіжного заходу, впродовж 7 (семи) днів безпосередньо до Полтавського апеляційного суду, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала надрукована суддею в нарадчій кімнаті і є оригіналом.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що повний текст ухвали буде оголошено о 15 год 45 хв 23.05.2025.

Повний текст виготовлено та оголошено 15 год 45 хв 23.05.2025.

Суддя ОСОБА_1