справа № 208/3316/25
провадження № 1-кс/208/1194/25
УХВАЛА

16 березня 2025 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

у відкритому судовому засіданні по справі кримінальному провадженні № 0000417 за підозрою:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця РФ, громадянина України, освіта середньо-спеціальна, одружений, на утриманні має неповнолітню дитину, інвалід 3-ї групи безстроково, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкав: АДРЕСА_2 , за слів мешкає: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, розглянувши клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження суду надійшло зазначене клопотання, відповідно до якого в провадженні Покровського РУП ГУНП в Донецькій області перебуває кримінальне провадження № 0000417 від 13.03.2025 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Відповідно до оголошеної Плотнікову підозри, він 13.03.2025 року, перебуваючи у м. Покровськ Донецької області, під час сварки з ОСОБА_7 , виниклої на ґрунті усталених неприязливих відносин, умисно спричинив тому тяжкі тілесні ушкодження.

О 21.10 годині 13.03.2025 року, ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 14.03.2025 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину підтверджується протоколами огляду, протоколами допиту свідків, слідчими експериментами, медичними документами.

Інкримінований ОСОБА_8 злочин відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких.

Слідчий вважає, що ОСОБА_8 усвідомлюючи тяжкість скоєного злочину, може переховуватись від органу досудового розслідування, суду. Місцем мешкання підозрюваного є місто де ведуться запеклі бої, що унеможливлює застосування до нього іншого запобіжного заходу. ОСОБА_8 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, може знищити, спотворити речі які мають істотне значення для справи.

Враховуючи підозру ОСОБА_8 у вчиненні злочину з застосуванням фізичного насильства, слідчий просить не застосовувати до того альтернативний запобіжний захід у виді застави.

В судовому засіданні прокурор аргументуючи свою позицію наведеними у клопотанні даними, просили його задовольнити.

Адвокат просив застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді застави за місцес фактичного мешкання в м. Добропілля, де підзахисний орендує житло. У разі застосування до Плотнікова запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив встановити заставу у мінімальному розмірі. Підозрюваний підтримав думку адвоката.

Розглянувши клопотання, вивчивши додані матеріали та вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно зі ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять, надані сторонами кримінального провадження, докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого може бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, (пп. «а» п.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод)

Відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ. Слідчий суддя бере до уваги, що згідно з рішенням Суду у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_8 на теперішній час обґрунтовано, а саме в достатній мірі для розгляду клопотання слідчого, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який чинним законодавством передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у скоєнні вказаного кримінального правопорушення, на цій стадії кримінального провадження підтверджується доданими до клопотання матеріалами, оглянутими слідчим суддею в судовому засіданні.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , суд вважає за існуючий ризик переховування підозрюваного від слідства та суду.

Також, суд погоджується з доводами прокурора щодо наявного ризику незаконного впливу підозрюваного на свідків у справі.

При встановленні наявності цього ризику, враховується встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, згідно якої суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення іншими показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, і за таких обставин, ризик впливу на потерпілих та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом таких показань та дослідження їх судом.

Ризик переховування чи спотворення якихось речей, суд вважає не доведеним, і при обранні запобіжного заходу не враховується.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику ЄСПЛ, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прокурором та слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, що перешкоджають органам досудового розслідування уникнути їх без взяття підозрюваного під варту.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу поза всяким сумнівом порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя враховує вік підозрюваного, його майновий та сімейний стан, а також інші характеризуючи дані, які підтверджені наявними у справі доказами.

Беручи до уваги вищенаведене, сукупність вказаних фактів, слідчий суддя доходить переконання, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, та згідно з практикою ЄСПЛ, повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів.

Відповідно до ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування відносно Плотнікова запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає за необхідне визначити розмір застави достатній для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

При визначенні розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, суд враховує практику ЄСПЛ, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що загрожує підозрюваному за інкримінований злочин, характер та обставини його вчинення.

Суд вважає, що з врахуванням обставин справи, особи обвинуваченого, розмір застави який достатньою мірою забезпечить належне виконання Плотніковим своїх процесуальних обов`язків повинен становити 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 10.05.2025 року.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 обчислювати з моменту фактичного затримання - з 21.10 години 13.03.2025 року.

У разі внесення на рахунок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, вважати, що до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді застави та в цьому випадку покласти на нього наступні обов`язки передбачені ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками по справі поза межами судового засідання.

В задоволенні клопотання слідчого та прокурора, щодо не застосування до ОСОБА_4 застави, відмовити.

В задоволенні клопотання адвоката, щодо застосування до ОСОБА_4 застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, відмовити.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту проголошення.

На ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1