Справа № 645/4034/25
Провадження № 1-кс/645/818/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2025 р. м. Харків

Слідчий суддя Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій,-

В С Т А Н О В И В:

До Немишлянського районного суду м. Харкова звернувся ОСОБА_2 зі скаргою, на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Скарга обґрунтовувана тим, що в травні заявник подав клопотання в порядку ст. 220 КПК України в рамках кримінального провадження в ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Х/о. Він тиждень чекав, що йому надішлють постанову чи відповідь, на сьогодення нічого не отримував ніяких листів, про результати розгляду йому не відомо. День вчинення бездіяльності його не відомо, з якого вираховувати відлік часу.

Вивчивши скаргу ОСОБА_2 , слідчий суддя приходить до висновку щодо необхідності повернення скарги особі, яка її подала, із наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування, а відповідно й оскарження судових рішень, що постановлені за наслідком розгляду скарги, має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

За положеннями ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Згідно з ч. 1 ст. 220 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається.

У відповідності до вимог ч. ч. 1,2 ст. 304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Судом встановлено, що скарга не містить підтвердження подання до ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Х/о будь якого клопотання, не містить інформації про час звернення ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Х/о з клопотанням. Інформація, що ОСОБА_2 звернувся до ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Х/о з клопотанням в травні не підтверджена жодним доказом. Крім того зазначення часу звернення «травень» не містить конкретизації для обчислення строків розгляду клопотання про поновлення строків на оскарження.

Також слідчий суддя зі змісту скарги позбавлений можливості встановити уповноважену особу ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківської області, якою було вчинено дію або бездіяльність дізнавача, прокурора,неможливо встановити під час досудового розслідування якого саме кримінального провадження, на думку скаржника, органом досудового розслідування була допущена бездіяльність

Стаття 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку.

Із системного аналізу норм КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Разом з тим особа, яка подала до суду скаргу не зазначає про пропущення строку подання скарги, а припускає можливість його пропущення, не надаючи суду доказів поважності причин пропуска вищевказаного строку.

Слід зазначити, що законодавець виникнення права на оскарження бездіяльності слідчого чи прокурора пов`язує з моментом вчинення відповідної бездіяльності, а не з моментом, коли особа дізналась про таку бездіяльність, так як ненадання відповіді на заяву не оформлюється окремим рішенням (постановою), яке в обов`язковому порядку мало б бути направлене заявнику та з моменту отримання якого й розпочався б строк на оскарження.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України передбачено підстави повернення скарги, а саме: скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

За таких обставин, враховуючи наведене та те, що предметом даної скарги є рішення, дія чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій в травні, до суду скарга надійшла через канцелярію 20.06.2025 року із порушенням строку встановленого ст. 304 КПК України, при цьому скаржник не вказує на пропуск строку подання скарги, а припускає можливість його пропущення, та не наводить доказів із зазначенням поважності причин пропуску строку, тому скарга має бути повернута на підставі п. 3 ч.2 ст.304 КПК України.

Окрім того, слід роз`яснити, що відповідно до ч.7ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 117,303, 304,307 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотанні ОСОБА_2 про поновлення пропущеного строку відмовити.

Скаргу ОСОБА_2 на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя