Справа №638/9017/25
Провадження № 1-кс/638/1524/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2025 року м.Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000916 від 13.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на майно вилучене в ході проведення огляду місця події 13.05.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є гр. ОСОБА_4 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: річ ззовні схожу на купюру номіналом 500 (п`ятсот) гривень серії та номер якої ЕР 5721516, яку було поміщено до полімерного сейф-пакету CRI1087640 та належним чином запаковано, а також місцем зберігання виявленої та вилученої в ході огляду місця події речі просить визначити Північно-східне макрорегіональне управління АТ КБ «Приватбанк».

Клопотання обґрунтовано тим, що 13.05.2025 до чергової частини Харківського РУП №3 надійшло повідомлення про те, що цього ж дня о 14 год. 30 хв. гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Володимира Пасічника, 103, надав неправомірну вигоду співробітникам Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області в розмірі 500 гривень, за вчинення останнім дій в інтересах того, хто надає таку вигоду, з використанням службового становища.

13.05.2025 у період часу з 15 год. 45 хв. по 15 год. 52 хв., слідчим СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 за адресою: м. Харків, вул. Володимира Пасічника, 103, у ході проведення огляду місця події, було виявлено та вилучено річ ззовні схожу на купюру номіналом 500 (п`ятсот) гривень серії та номер якої ЕР 5721516. Вказану річ було поміщено до полімерного сейф-пакету CRI1087640 та належним чином запаковано.

Вилучення вказаного майна здійснювалось 13.05.2025 року на підставі ст. 237 КПК України під час проведення огляду місця події.

Постановою слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції №3 в Харківській області ОСОБА_5 від 14.05.2025 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000916 від 13.05.2025, місцем зберігання якого, у разі задоволення клопотання про арешт майна, визначено - Північно-східне макрорегіональне управління АТ КБ «Приватбанк».

Враховуючи обставини вчинення злочину, а також інші дані, які містяться у матеріалах даного кримінального провадження, у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що, вилучене майно є об`єктами кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також набуті у наслідок злочинної діяльності.

Прокурор подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі та задовольнити.

Власник майна, ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, відповідно до ч. 1 ст. 172 неявка учасників не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З представленого витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000916 від 13.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, вбачається що досудове розслідування розпочато за фактом надання неправомірної вигоди службовій особі.

Факт ймовірного вчинення кримінального правопорушення, як підстава застосуванню заходів забезпечення кримінального провадження, підтверджується долученими до клопотання про арешт майна матеріалами, а саме: витягом з ЄРДР від 13.05.2025; повідомленням про початок досудового розслідування від 13.05.2025; рапортом інспектора ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 ; рапортом капітана поліції ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події від 13.05.2025; фототаблицею до протоколу огляду від 13.05.2025; постоновою про визнання в якості речого доказу від 14.05.2025; протоколом допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_6 від 13.05.2025;

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання речового доказу, слідчий суддя звертає увагу, що згідно положення КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104, саме на сторону кримінального провадження, якій надані речові докази, покладено під час досудового розслідування обов`язок організувати належне збереження таких речових доказів та забезпечити їх схоронність.

Виходячи з наведеного, вирішення питання про визначення місця зберігання речового доказу не входить до компетенції слідчого судді, всі питання щодо зберігання речових доказів під час досудового розслідування мають прийматися стороною обвинувачення з урахування норм законодавства.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000916 від 13.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене в ході проведення огляду місця події 13.05.2025 за адресою: м. Харків, вул. Володимира Пасічника, 103, а саме на: річ, ззовні схожу на купюру номіналом 500 (п`ятсот) гривень серії та номер якої ЕР 5721516.

Відмовити в задоволенні клопотання в частині визначення місця зберігання майна, на яке накладено арешт.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст. 174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1