УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого 1 відділу слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській обл. ОСОБА_5 , погодженого прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000374 від 07 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 3 статтею 111-1 Кримінального кодексу України підозрюваній:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Краснознам`янка, Красногвардійського р-ну, АР Крим, українки, громадянці України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

в с т а н о в и в:

Клопотання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , подане в рамках кримінального провадження № 0000374 від 07 травня 2024 року, відповідає вимогам статей 183, 184 КПК України.

Подане клопотання обґрунтовується тим, що слідчими СУ ГУ СБ у м. Києві та Київській області, в ході досудового розслідування встановлено, що 26 січня 2023 року зареєстровано «Державний урядовий заклад загальноосвітня організація Запорізької області «Середня загальноосвітня школа № 13» м. Мелітополь, юридична адреса: Запорізька обл., Мелітопольський р-н, м. Мелітополь, вул. 40-річчя Жовтня, буд 84, державний реєстраційний номер 71 засновник: «Міністерство освіти та науки Запорізької області».

Надалі 26.01.2023 року ОСОБА_6 , з метою реалізації вказаного злочинного умислу, направленого на провадження стандартів освіти держави-агресора РФ у Державному урядовому закладі загальноосвітня організація Запорозької області «Середня загальноосвітня школа № 13» м. Мелітополь, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідування місці, розуміючи, що школа має продовжувати надавати освітні послуги відповідно до законодавства України, діючи умисно, з метою завдання шкоди Україні, реалізуючи рішення та дії держави-агресора, спрямовані на організацію освітнього процесу, впровадження стандартів освіти держави-агресора у закладах освіти на захоплених РФ територіях Запорізької області, ініціювала та надала добровільну згоду на зайняття нею посади т.зв. «виконуючої обов`язків директора «Державного урядового закладу загальноосвітня організація Запорізької області «Середня загальноосвітня школа № 13» м. Мелітополь - мовою оригіналу «исполняющей обязанности директора» «Государственного казенного учереждения общеобразовательная организация Запорожской области «Средняя общеоьбразовательнпая школа № 13 г. Мелитополь».

А також, 26.01.2023 ОСОБА_6 , реалізуючи вказаний вище умисел, надала відповідні документи для внесення в «Єдиний державний реєстр юридичних осіб» відомості та документи щодо призначення на посаду «виконуючої обов`язки директора «Державного урядового закладу загальноосвітня організація Запорізької області «Середня загальна школа № 13» м. Мелітополь, з правом без довіреності діяти від імені юридичної особи.

Згідно з ч. 4 ст. 10 федерального закону «Про освіту в РФ» від 29.12.2012 №273-ФЗ, в редакції від 04.08.2023, далі - Закон № 273-ФЗ, в РФ встановлюються наступні рівні загальної освіти: 1) дошкільна освіта; 2) начальна загальна освіта; 3) основна загальна освіта; 4) середня загальна освіта.

Також, згідно п.1 ч.1 ст. 10 Закону 273-ФЗ система освіти включає в себе федеральні державні освітні стандарти і федеральні державні вимоги, освітні стандарти і самостійно встановлені вимоги, освітні програми різних видів, рівня та/або спрямування.

Федеральні державні освітні стандарти, далі - ФДОС - це сукупність вимог, обов`язкових при реалізації основних освітніх програм початкового загального, основного загального, середнього (повного) загального, початкового професійного, середнього професійного і вищого професійної освіти освітніми закладами, які мають державну акредитацію.

Відповідно до наказу Міністерства освіти та науки РФ від 06.10.2009 № 373 затверджено «федеральний державний освітній стандарт початкової загальної освіти» (1- 4 класи).

Відповідно до п. 1 вказаного стандарту, останній включає вимоги: до результатів освоєння основної освітньої програми початкової загальної освіти, до структури основної освітньої програми початкової загальної освіти, зокрема вимоги до співвідношення частин основної освітньої програми та їх обсягу, а також до співвідношення обов`язкової частини основної освітньої програми та частини, що формується учасниками освітніх програм відносин; до умов реалізації основної освітньої програми початкової загальної освіти, у тому числі кадрових, фінансових, матеріально-технічних та інших умов.

Пунктом 9 вказаного стандарту передбачено вимоги до результатів учнів, які опанували основну освітню програму початкової загальної освіти: особистісним, що включають готовність і здатність учнів до саморозвитку, сформованість мотивації до навчання та пізнання, ціннісно-смислові установки учнів, що відбивають їх індивідуально-особистісні позиції, соціальні компетенції, особисті якості; сформованість основ цивільної ідентичності; метапредметним, що включає освоєні навчальними універсальні навчальні дії (пізнавальні, регулятивні та комунікативні), що забезпечують оволодіння ключовими компетенціями, що становлять основу вміння вчитися, та міжпредметними поняттями; предметним, що включає освоєний учнями в ході вивчення навчального предмета досвід специфічної для даної предметної галузі діяльності з отримання нового знання, його перетворення та застосування, а також систему основних елементів наукового знання, що лежать в основі сучасної наукової картини світу.

Відповідно до п. 19.10 вказаного стандарту, план позаурочної діяльності є організаційним механізмом реалізації основної освітньої програми початкової загальної освіти. План позаурочної діяльності забезпечує облік індивідуальних особливостей та потреб учнів через організацію позаурочної діяльності. Позаурочна діяльність організується за напрямами розвитку особистості (спортивно-оздоровчий, духовно-моральний, соціальний, загальноінтелектуальне, загальнокультурне) у таких формах як художні, культурологічні, філологічні, хорові студії, мережеві спільноти, шкільні спортивні клуби та секції, конференції, олімпіади, військово-патріотичні об`єднання, екскурсії, змагання, пошукові та наукові дослідження, суспільно корисні практики та інші форми на добровільній основі відповідно до вибору учасників освітніх відносин.

Відповідно до наказу Міністерства освіти та науки РФ від 17.12.2010 № 1897 затверджено «федеральний державний освітній стандарт основної загальної освіти» (5-9 класи).

Пунктом 4 вказаного стандарту визначено вектори направлення, а саме: формування російської громадянської ідентичності учнів; єдності освітнього простору РФ; збереження та розвитку культурної різноманітності та мовної спадщини багатонаціональної народу РФ, реалізації права на вивчення рідної мови, можливості здобуття основної загальної освіти рідною мовою, оволодіння духовними цінностями та культурою багатонаціонального народу РФ; доступність отримання якісної основної загальної освіти; спадкоємності основних освітніх програм дошкільної, початкової загальної, основної загальної, середньої загальної, професійної освіти; духовно-морального розвитку, виховання учнів та збереження їхнього здоров`я; розвитку державно-громадського управління в освіті; формування змістовно-критеріальної основи оцінки результатів освоєння учнями основної освітньої програми основної загальної освіти, діяльності педагогічних працівників, організації, що здійснює освітню діяльність, функціонування системи освіти загалом; умов створення соціальної ситуації розвитку учнів, що забезпечує їх соціальну самоідентифікацію у вигляді особистісно значимої діяльності.

Відповідно до п. 6 вказаним стандартом визначено становлення особистісних показників випускника («портрет випускника основної школи»): той, хто любить свій край і свою Батьківщину, знає російську та рідну мову, поважає свій народ, його культуру та духовні традиції; що усвідомлює та приймає цінності людського життя, сім`ї, громадянського суспільства, багатонаціонального російського народу, людства; активно та зацікавлено пізнає світ, що усвідомлює цінність праці, науки та творчості; вміє навчатися, усвідомлює важливість освіти та самоосвіти для життя та діяльності, здатний застосовувати отримані знання на практиці; соціально активний, поважаючий закон і правопорядок, що порівнює свої вчинки з моральними цінностями, усвідомлює свої обов`язки перед сім`єю, суспільством, Батьківщиною; який поважає інших людей, вміє вести конструктивний діалог, досягати взаєморозуміння, співпрацювати задля досягнення загальних результатів; усвідомлено виконує правила здорового та екологічно доцільного способу життя, безпечного для людини та навколишнього середовища; орієнтується у світі професій, що розуміє значення професійної діяльності для людини на користь сталого розвитку суспільства та природи.

Пунктом 7 вказаного стандарту зазначено, що останній має бути покладено в основу діяльності: працівників освіти, які розробляють основні освітні програми основної загальної освіти з урахуванням особливостей розвитку регіону РФ, організації, яка здійснює освітню діяльність, запитів учасників освітніх відносин; керівників організацій, які здійснюють освітню діяльність, їх заступників, які відповідають у межах своєї компетенції за якість реалізації основної освітньої програми основної загальної освіти; співробітників організацій, які здійснюють оцінку якості освіти, у тому числі громадських організацій, об`єднань та професійних спільнот, що здійснюють громадську експертизу якості освіти в організаціях, які здійснюють освітню діяльність; розробників зразкових основних освітніх програм основної загальної освіти;працівників організацій, які здійснюють освітню діяльність педагогічного профілю та методичних структур у системі загальної освіти; авторів (розробників) навчальної літератури, матеріального та інформаційного середовища, архітектурного середовища для основної загальної освіти; керівників та спеціалістів державних органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, які забезпечують та контролюють фінансування організацій, які здійснюють освітню діяльність щодо реалізації основних освітніх програм основної загальної освіти; керівників та спеціалістів органів державної влади суб`єктів РФ, які здійснюють державне управління у сфері освіти, державний контроль (нагляд) у сфері освіти; керівників та спеціалістів державних органів виконавчої влади, які забезпечують розробку порядку та контрольно-вимірювальних матеріалів підсумкової атестації випускників основної школи; керівників та спеціалістів державних органів виконавчої влади суб`єктів РФ, які здійснюють розробку положень про атестації педагогічних працівників державних та муніципальних організацій, які здійснюють освітню діяльність.

Відповідно до п. 15 зазначеного стандарту програма основної загальної освіти, у тому числі адаптована, реалізується державною мовою РФ.

Згідно з п. 32.1 стандарту, до навчального плану входять наступні обов`язкові для вивчення учбові предмети: російська мова, Література, Рідна мова та (або) державна мова республіки РФ, Рідна література, Іноземна мова, Друга іноземна мова, Математика, Інформатика, Історія, Суспільствознавство, Географія, Фізика, Хімія, Біологія, Образотворче мистецтво, Музика, Технологія, Фізична культура, Основи безпеки життєдіяльності. Навчальний предмет «Математика» предметної галузі «Математика та інформатика» включає навчальні курси «Алгебра», «Геометрія», «Вірогідність і статистика».

Відповідно до наказу Міністерства освіти та науки РФ від 17.05.2012 № 413 затверджено «федеральний державний освітній стандарт середньої загальної освіти» (10-11 класи).

Так, відповідно до п. 1 Стандарт включає вимоги до: результатів освоєння основної освітньої програми; структури основної освітньої програми, у тому числі вимоги до співвідношення частин основної освітньої програми та їх обсягу, співвідношенню обов`язкової частини основної освітньої програми та частини, що формується учасниками освітніх відносин; умов реалізації основної освітньої програми, у тому числі кадрових, фінансових, матеріально-технічних та інших умов.

Пунктом 7 передбачено «Особистісні результати освоєння основної освітньої програми, які повинні відображати: 1) російську громадянську ідентичність, патріотизм, повагу до свого народу, почуття відповідальності перед Батьківщиною, гордості за свій край, свою Батьківщину, минуле та сьогодення багатонаціонального народу Росії, повага державних символів (герб, прапор, гімн); 2) громадянську позицію як активного та відповідального члена російського суспільства, що усвідомлює свої конституційні права та обов`язки, що поважає закон і правопорядок, що має почуття власної гідності, усвідомлено приймає традиційні національні та загальнолюдські гуманістичні та демократичні цінності; 3) готовність до служіння Батьківщині, її захисту; 4) сформованість світогляду, що відповідає сучасному рівню розвитку науки та суспільної практики, заснованого на діалозі культур, а також різних форм суспільної свідомості, усвідомлення свого місця у полікультурному світі; 5) сформованість основ саморозвитку та самовиховання відповідно до загальнолюдських цінностей та ідеалів громадянського суспільства; готовність та здатність до самостійної, творчої та відповідальної діяльності; 6) толерантна свідомість та поведінка в полікультурному світі, готовність та здатність вести діалог з іншими людьми, досягати в ньому взаєморозуміння, знаходити спільні цілі та співпрацювати для їх досягнення, здатність протистояти ідеології екстремізму, націоналізму, ксенофобії, дискримінації із соціальних, релігійним, расовим, національним ознакам та іншим негативним соціальним явищам; 7) навички співпраці з однолітками, дітьми молодшого віку, дорослими в освітній, суспільно корисній, навчально-дослідній, проектній та інших видах діяльності; 8) моральна свідомість та поведінка на основі засвоєння загальнолюдських цінностей; 9) готовність та здатність до освіти, у тому числі самоосвіти, протягом усього життя; свідоме ставлення до безперервної освіти як умові успішної професійної та громадської діяльності; 10) естетичне ставлення до світу, включаючи естетику побуту, наукової та технічної творчості, спорту, суспільних відносин; 11) прийняття та реалізацію цінностей здорового та безпечного способу життя, потреби у фізичному самовдосконаленні, заняттях спортивно-оздоровчою діяльністю, неприйняття шкідливих навичок: куріння, вживання алкоголю, наркотиків; 12) дбайливе, відповідальне та компетентне ставлення до фізичного та психологічного здоров`я, як власного, так і інших людей, уміння надавати першу допомогу; 13) усвідомлений вибір майбутньої професії та можливостей реалізації власних життєвих планів; ставлення до професійної діяльності як можливості участі у вирішенні особистих, громадських, державних, загальнонаціональних проблем; 14) сформованість екологічного мислення, розуміння впливу соціально-економічних процесів на стан природного та соціального середовища; набуття досвіду еколого-спрямованої діяльності; 15) відповідальне ставлення до створення сім`ї на основі усвідомленого ухвалення цінностей сімейного життя.

Згідно з п. 18.3.1 цього стандарту, учбовий план середнього середньої загальної освіти передбачає обов`язкове вивчення наступних учбових предметів на базовому та поглибленому рівні: російська мова, Література, Рідна мова та (або) державна мова республіки РФ, Рідна література, Іноземна мова, Друга іноземна мова, Математика, Інформатика, Історія, Суспільствознавство, Географія, Фізика, Хімія, Біологія, Фізична культура, Основи безпеки життєдіяльності.

Так, ОСОБА_6 перебуваючи на посаді «виконуючої обов`язків директора «Державного урядового закладу загальноосвітня організація Запорізької області «Середня загальноосвітня школа № 13» м. Мелітополь, здійснює впровадження вказаних вище стандартів освіти держави-агресора - РФ у вказаному навчальному закладі, зокрема: «федерального державного освітнього стандарту початкової загальної освіти» (1- 4 класи), «федерального державного освітнього стандарту основної загальної освіти» (5-9 класи), а також «федерального державного освітнього стандарту середньої загальної освіти» (10-11 класи).

А також, ОСОБА_6 , перебуваючи на вказаній посаді запроваджено у школі навчання за російською програмою, ведення уроків російською мовою, відновлено п`ятибальну систему оцінювання, введено предмет основи безпеки життєдіяльності, а також запровадження в школі російську символіку, уроки пам`яті російських військових, плакатів з російським солдатом, вивчення гімну РФ.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється органом досудового розслідування у колабораційній діяльності, а саме у здійсненні громадянкою України дій, спрямованих на впровадження стандартів освіти держави-агресора у закладах освіти, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України.

14 травня 2024 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України.

14 травня 2024 року у газеті «Урядовий кур`єр» опубліковано повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України. та повістки про виклик підозрюваної ОСОБА_6 на 20 травня 2024, 21 травня 2024, 22 травня 2024.

Однак, підозрювана ОСОБА_6 , до слідчого управління для проведення процесуальних дій не з`явилась та про поважні причини неприбуття на виклик не повідомляла.

Згідно з матеріалів кримінального провадження підозрювана ОСОБА_6 , перебуває на території Запорізької області, яка на даний час тимчасово окупована.

22 травня 2024 року постановою старшого слідчого 1 відділу СУ ГУ СБ у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 підозрювану ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук, у зв`язку з перебуванням останньої на тимчасово окупованій території.

У клопотанні поставлене питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із існуванням ризику переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до частини 1 статті 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваної, його захисника, крім випадків, передбачених частиною 6 цієї статті.

Згідно частини 6 статті 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає можливим здійснювати розгляд клопотання за відсутності підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила його задовольнити в повному обсязі.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Вважає, що порушено процесуальний порядок вручення підозри.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши думку прокурора та захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладення на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні чи перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

В ході судового розгляду клопотання встановлено, що пред`явлена органом досудового розслідування ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозра ч. 3 ст. 111-1 КК України, відповідає вимогам статей 276-278 КПК України.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої їй підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_6 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази, які на думку слідчого судді, обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваної ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Так, в ході судового розгляду клопотання знайшов своє підтвердження ризик переховування від органів досудового розслідування, у якому вона підозрюється, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії нетяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років, тривалий час перебуває у розшуку, оскільки переховується від органів слідства та суду. Крім того, на даний час підозрювана ОСОБА_6 знаходиться на окупованій території України, у зв`язку з чим була оголошена у міжнародний розшук.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваної ОСОБА_6 , її майновий та сімейний стан, обставини вчиненого нею кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній вразі визнання ОСОБА_6 винуватою у вчиненні інкримінованого їй злочину, який відноситься до категорії нетяжких злочинів, тому з урахуванням наявних ризиків, передбаченого частиною 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до частини 6 статті 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, після затримання підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка з 22.05.2024 року перебуває у міжнародному розшуку, і не пізніше як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваної повинен розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 199, 303, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до частини 6 статті 193 КПК України після затримання підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше як через 48 годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваної повинен розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську міську прокуратуру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1