Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2218/25

Номер провадження: 1-кс/511/964/25

01.09.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку дії застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Грабове Подільського району Одеської області, громадянина України, офіційно непрацюючого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 3 статті 332 КК України, -

Учасники розгляду клопотання:

прокурор ОСОБА_4

слідчий ОСОБА_3

підозрюваний ОСОБА_6

захисник ОСОБА_5 ( в режимі відеконференції)

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад обґрунтування клопотання сторони обвинувачення.

У ході досудового розслідування 07 липня 2025 року до підозрюваного ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 908 400 гривень у національній грошовій одиниці, строк дії запобіжного заходу 03 вересня 2025 року (включно).

Поряд із цим, завершити досудове розслідування до строку дії запобіжного заходу не представляється можливим, оскільки наразі необхідно: - долучити матеріали за результатами проведення НСРД; - за результатами отриманних відомостей про проведення НСРД, визначитись про необхідність проведення слідчих (розшукових) дій; - після отримання всіх відомостей за результатами досудового розслідування допитати підозрюваних та за необхідності вручити повідомлення про підозру в остаточній редакції; - за необхідності провести з підозрюваними слідчі експерименти; - виконати інші слідчі дії, у виконанні яких виникне необхідність у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження; - виконати вимоги статті 290 КПК України; - скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; - вручити обвинувальний акт та реєстр кримінального провадження підозрюваним та їх захисникам.

В зв`язку з чим строк досудового розслідування було продовжено до трьох місяців, тобто до 06 жовтня 2025 року (включно).

Водночас раніше встановлені ризики при обранні запобіжного заходу не зменшилися, а тому виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки на думку сторони обвинувачення інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Стислий виклад обґрунтування клопотання сторони захисту.

ОСОБА_6 тривалий час перебуває під вартою, в результаті чого стан здоров`я його погіршився і він потребує тривалого лікування в умовах стаціонару, що неможливо в місцях позбавлення волі. Він не має на меті переховуватись від органу досудового розслідування та суду, має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де може перебувати під домашнім арештом. Крім того, ОСОБА_6 не має на меті знищити чи спотворити будь-яку із речей чи документів, що мають значення для досудового розслідування, не буде впливати на свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення. Він має міцні соціальні зв`язки, дружину, доньку, які перебувають на його утриманні. Тому такий запобіжний захід, як домашній арешт у певний період доби, буде достатнім для підозрюваного.

Стислий виклад позиції учасників розгляду клопотання.

Прокурор та слідчий підтримали своє клопотання, просили задовольнити. Проти клопотання сторони захисту, щодо зміни запобіжного заходу, заперечували.

Захисник підозрюваного просив відмовити у задоволенні клопотання сторони обвинувачення та змінити підозрюваному запобіжний захід на домашній арешт у певний період доби. Підозрюваний ОСОБА_6 погодився з думкою захисника, просив застосувати більш м`який запобіжний захід аніж тримання під вартою.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотань.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000359 від 3 травня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 КК України.

Відповідно до частини третьої статті 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу (частина 1 статті 183 КПК України).

Як встановлено слідчим суддею, у ході досудового розслідування до підозрюваного ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави, строк дії - 03 вересня 2025 року (включно).

Розмір застави на час розгляду клопотання не сплачений та ОСОБА_6 утримується в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор».

Водночас завершити досудове розслідування до 03 вересня 2025 року не представляється можливим з об`єктивних причин, зважаючи на необхідність долучення матеріалів за результатами проведення НСРД, визначення необхідності проведення слідчих (розшукових) дій, після отримання відмостей НСРД, тощо, а тому строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 06 жовтня 2025 року (включно).

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Частина 1 статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Щодо заявленого ризику про можливе переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя зазначає, що існування зазначеного ризику обумовлюється можливістю притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для нього наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки кримінальне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 332 КК України є тяжким, санкція якого, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Водночас КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України.

При цьому, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частина 1, 2 статті 23, статті 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

У зв`язку з чим, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Оцінюючи наявність ризиків щодо перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, слідчий суддя бере до уваги, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству, а тому на даній стадії досудового розслідування зазначені ризики існують.

Захисник підозрюваного не надав доказів, які спростовують твердження сторони обвинувачення, про наявність вищезазначених ризиків.

Вирішення питання щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Разом із цим, слідчий суддя вважає необхідним зауважити, що вчинення злочинів, які кваліфікуються за статтею 332 КК України, мають стабільну динаміку зростання та несуть реальні ризики для національної безпеки нашої держави.

Слідчий суддя приймає до уваги посилання захисника щодо наявності у підозрюваного соціальних зав`язків та стан здоров`я останнього, однак, у світлі інкримінованих обставин справи, зазначене не є настільки переконливими обставинами, що могли б знизити встановлені ризики до маловірогідних чи до їх виключення. Суду не надано доказів неможливості перебування підозрюваного у місцях позбавлення волі за станом здоров`я. Медичні консультативні висновки датовані 28.10.2022 - 09.01.2025 року, тобто до обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, і не підтверджують погіршення його стану здоров`я з моменту затримання та поміщення в ДУ "Одеський слідчий ізолятор". Крім того, в судовому засіданні з`ясовано і підтверджено самим підозрюваним, що за адресою його реєстрації: АДРЕСА_1 , останній не проживає тривалий час, а будинок продано іншій особі. В АДРЕСА_2 він проживає без реєстрації, вказана нерухомість належить родичам його цивільної дружини і суду не надано доказів того, що власник квартири не заперечує проти перебування в його квартирі підозрюваного під домашнім арештом.

У свою чергу, характер інкримінованих кримінальних правопорушень, обставини їх вчинення, свідчать про наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року), а тому на цьому етапі кримінального провадження лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Разом з цим, враховуючи тривалість проведення досудового розслідування, на переконання слідчого судді, наявні підстави для зменшення розміру застави з 300 до 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2025 року).

Вказаний розмір застави буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буте завідомо непомірним для нього, оскільки ЄСПЛ у своїй практиці наголошує на необхідності встановлення розміру застави, який не є надмірним і враховує індивідуальні обставини обвинуваченого. Зокрема, у справі «Гафа проти Мальти» ЄСПЛ підкреслив, що розмір застави повинен визначатися з урахуванням особистості підсудного, його майнового стану та стосунків з поручителями. Мета застави полягає в забезпеченні явки обвинуваченого до суду, тому вона не повинна бути надмірною та має відповідати фінансовим можливостям особи.

У справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ встановив, що національні суди не врахували фінансовий стан заявниці при визначенні розміру застави, що призвело до її надмірності. Суд зазначив, що тяжкість обвинувачень не може бути єдиним фактором для обґрунтування розміру застави; необхідно також оцінювати фінансові можливості обвинуваченого.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу - залишити без задоволення.

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку дії застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 3 статті 332 КК України задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, в межах строку досудового розслідування, тобто до 06 жовтня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 454 200 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,такі обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; - не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора, суду; - повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; - заборонити спілкуватися зі свідками кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 06 жовтня 2025 року (включно).

В іншій частині відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1