Справа № 405/4673/25
провадження № 1-кс/405/1961/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2025 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю начальника СВ УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Управління СБ України в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 13.07.2025, -

ВСТАНОВИВ:

28.07.2025 через систему Електронний суд до Подільського районного суду м. Кропивницького надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Управління СБ України в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 13.07.2025

В обґрунтування скарги заявник зазначив, що 13.07.2025 ним на електронну пошту Управління СБ України в Кіровоградській області направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення, у якій вказав про дії, які можуть свідчити про вручання у діяльність слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 , з метою винесення нею неправосудного рішення по справі №296/7101/25. До вчинення цього злочину причетний депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_6 , який самостійно чи через третіх осіб здійснював вплив на суддю, а також його син ОСОБА_7 , який працює начальником ГУВБ СБУ. Названими особами здійснено втручання в ЄСІСТ Корольовського районного суду м. Житомира з метою створення перешкод для розгляду справи та подальшого досудового розслідування. Крім цього, матір ОСОБА_8 також причетна до вчинення злочину. Аналогічні обставини здійснювались відносно колегії Житомирського апеляційного суду.

Листом начальника слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_9 від 17.07.2025 № 61/СВ/К-117ві повідомлено про те, що за результатами розгляду заяви, в ній не встановлено ознак кримінальних правопорушень, віднесених до компетенції слідчих органів СБУ та юрисдикції слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області.

Вважає такі дії УСБУ в Кіровоградській області такими, що не ґрунтуються на вимогах процесуального закону, тому просить зобов`язати повноважних осіб УСБУ в Кіровоградській області внести відомості за якого заявою від 13.07.2025 до ЄРДР.

Заявник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце повідомлений належним чином, причини неявки до суду не повідомив. Водночас, в прохальній частині скарги зазначив про розгляд скарги у його відсутність.

В судовому засіданні начальник СВ УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_3 пояснив, що до УСБУ в Кіровоградській області надійшла скарга ОСОБА_4 в ході вивчення якої встановлено, що вона не містить будь яких відомостей, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Крім цього, за аналогічною заявою ОСОБА_4 вже внесенні відомості до ЄРДР на підставі ухвали слідчого судді, досудове розслідування здійснюється ТУ ДБР у Хмельницькій області. За наведених обставин просив відмовити у задоволенні скарги.

Заслухавши доводи начальника СВ УСБУ в Кіровоградській області, дослідивши матеріали, долучені до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У судовому засіданні встановлено, що заявник ОСОБА_4 надіслав заяву про вчинення злочину від 13.07.2025 на електронну пошту УСБУ в Кіровоградській області у якій вказав про дії, які можуть свідчити про вручання у діяльність слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 , з метою винесення нею неправосудного рішення по справі №296/7101/25. До вчинення цього злочину причетний депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_6 , який самостійно чи через третіх осіб здійснював вплив на суддю, а також його син ОСОБА_7 , який працює начальником ГУВБ СБУ. Названими особами здійснено втручання в ЄСІСТ Корольовського районного суду м. Житомира з метою створення перешкод для розгляду справи та подальшого досудового розслідування. Крім цього, матір ОСОБА_8 , також причетна до вчинення злочину. Аналогічні обставини здійснювались відносно колегії Житомирського апеляційного суду.

Листом від 17.07.2025 №61/СВ/К-117/ві за підписом начальника відділу СВ УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_10 , повідомлено заявника про те, що обставини, які викладені в заяві ОСОБА_4 не містять ознак кримінальних правопорушень, віднесених до компетенцій слідчих органів УСБУ та юрисдикції СВ УСБУ в Кіровоградській області. Роз`яснено положення ст. 216 КПК України щодо підслідності кримінальних правопорушень, які вчиненні, зокрема депутатами обласної ради відносяться до підслідності детективам НАБУ.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_4 від 13.07.2025 щодо вчинення кримінального правопорушення особами, які зазначені у цій заяві, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_4 не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення захисником будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення.

При цьому, проаналізувавши судові рішення слідчих судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 , ОСОБА_11 , які додані до скарги, слідчим суддею встановлено, що до слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб УСБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 01.07.2025, у якій заявник просив внести відомості про кримінальне правопорушення відносно судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 . Тобто, заявлення слідчим суддею Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 самовідводу та задоволення такого самовідводу іншим слідчим суддею, ґрунтується на вимогах процесуального закону, які регулюють підстави заявлення відводу, самовідводу слідчого судді, судді або присяжного, тобто розділ 6 глави 3 КПК України. Окрім цього, заявлення самовідводу іншими слідчими суддями Корольовського районного суду м. Житомира від розгляду скарги ОСОБА_4 , у якій він просить внести відомості до ЄРДР відносно слідчої судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 , також ґрунтуються на вимогах процесуального закону. Незгода заявником із прийнятими слідчим суддею судовими рішенням, не може бути підставою для внесення даних до ЄРДР.

Водночас, в Україні діє служба дисциплінарних інспекторів, діяльність якої визначення Закону України «Про вищу раду правосуддя», які здійснюють попередню перевірку скарг стосовно суддів. Перевірка обставин можливого зловживання суддями Корольовського районного суду м. Житомира при заявленні самовідводів має здійснювати виключно в правовому полі, шляхом подачі відповідної дисциплінарної скарги, а не шляхом внесення таких відомостей до ЄРДР, оскільки органу досудового розслідування не притаманні повноваження щодо оцінки дій судді при прийнятті ним процесуального рішення.

Заявнику роз`яснюються положення до ст. 19 Конституції України, згідно якої, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, на підставі викладеного, а також проаналізувавши наведені у скарзі доводи, оцінивши наявні матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні скарги заявника ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Управління СБ України в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 13.07.2025 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_12