Провадження № 1-кс/686/7052/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про призначення додаткової почеркознавчої експертизи, у кримінальному провадженні №0000010,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням про призначення додаткової почеркознавчої експертизи, у кримінальному провадженні №0000010.

В обґрунтування даного клопотання адвокатом зазначено, що «заступником начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_5 здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000010 від 12 квітня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

18 вересня 2023 року старшим слідчим відділення розслідування злочинів в сфері господарської діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 винесено постанову про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000010 від 12 квітня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, проведення якої доручено експерту Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. 15 листопада 2023 року експертом Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_7 сформовано висновок експерта № 2639/2640/3068/30/69/23-26 за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000010 від 12 квітня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України. 03 липня 2025 року заступником начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_5 сформовано повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, згідно з якою ОСОБА_4 повідомлено про те, що остання підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України. Зважаючи на вказане, після ознайомлення з матеріалами зазначеного кримінального провадження, в тому числі висновком експерта № 2639/2640/3068/30/69/23-26 від 15 листопада 2023 року, 03 липня 2025 року захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернулася до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із клопотанням про призначення почеркознавчої експертизи в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000010 від 12 квітня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України. 04 липня 2025 року заступником начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_5 винесено постанову, якою відмовлено у задоволені вказаного вище клопотання. Разом з тим спрямовуємо увагу суду на те, що почеркознавча експертиза в рамках вказаного вище кримінального провадження: проведена без використання та дослідження вільних, умовно-вільних та експериментальних зразків підпису ОСОБА_4 здійснена з порушенням вимог Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08 жовтня 1998 року (надалі «Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», «Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень»); викликає обґрунтовані сумніви у правильності, повноті та достовірності сформованого за наслідками її проведення висновку. З урахуванням викладеного, вважаємо за належне звернутися до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із цим клопотанням, зважаючи на наступні норми законодавства України. Правові норми, якими сторона захисту обґрунтовує вимоги цього клопотання. ПЕРШЕ: щодо права на звернення до суду із цим клопотанням та його підсудності.

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000010 від 12 квітня 2023 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, здійснюється заступником начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_5 , а тому вказане клопотання подається слідчому судді у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, тобто слідчому судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області. ДРУГЕ: відносно наявності підстав для призначення додаткової почеркознавчої експертизи. Положеннями ч. 1 ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Згідно із п. 1.2.13 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи). З огляду на вказане, спрямовуємо увагу на наступне. Невикористання достовірних вільних, умовно-вільних та експериментальних зразків підпису ОСОБА_4 . Відповідно до п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Згідно з п. 1.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу(залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи. Відповідно до п. 1.5-1.8 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням. Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджуваного об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка. Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчуваному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо). Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні у кількості не менше 5-8 аркушів. Згідно з п. 1.10 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень при вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному. При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів. Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта). Верховний Суд за змістом постанови від 29 вересня 2021 року у справі № 914/1912/19 зазначив наступне:«Верховний Суд погоджується з доводами скаржниці про те, що відповідний доказ є недопустимим, і суди попередніх інстанцій мали би відхилити цей доказ. Так, скаржниця звертала увагу судів, зокрема на те, що висновки експерта не відповідають п. 3.5 Інструкції № 53/5, пунктам 1.1. та 1.3 Науково-методичних рекомендацій №53/5. Експертне дослідження було проведене без використання оригіналів документів, які містять підписи, а також без відбору вільних, умовно-вільних, експериментальних зразків почерку. У зв`язку з цим такий висновок експерта був складений без дотримання відповідного порядку, передбаченого законом». Окрім того, висновок експерта, який проводив судово-почеркознавчу експертизу у кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 366 КК без дослідження вільних зразків підпису обвинуваченого, є недопустимим доказом. Відсутність вільних зразків підпису особи при проведенні судово почеркознавчої експертизи тягне визнання зробленого висновку судово почеркознавчої експертизи недопустимим доказом через його неповноту та проведення з порушенням вимог п. 3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз і експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз. Про це зазначив Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 07 вересня 2023 року у справі № 686/24376/20. Так, спрямовуємо увагу на те, що за змістом висновку експерта № 2639/2640/3068/30/69/23-26 від 15 листопада 2023 року вбачається наступне: будь-які вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки підпису особисто у ОСОБА_4 не відбиралися; органом, який здійснює досудове розслідування не здійснено будь яких дій, спрямованих на витребування у ОСОБА_4 , умовно-вільних та експериментальних зразків підпису останньої; зразки підпису, які досліджувалися в рамках почеркознавчої експертизи, НЕ належать ОСОБА_4 та свідчать про завідомо неправомірне надання і дослідження останніх. На підтвердження факту недостовірності досліджених підписів надаємо зразки підпису, який належить ОСОБА_4 та підпису, який досліджувався в рамках відповідної почеркознавчої експертизи (вказані підписи суттєво відрізняються та надають підстави вважати, що останні належать двом різним особам). З огляду на викладене, у зв`язку з тим, що висновок експерта № 2639/2640/3068/30/69/23-26 від 15 листопада 2023 року викликає обґрунтовані сумніви щодо його правильності, повноті та достовірності, має ознаки недопустимого доказу, а для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин кримінального провадження необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, вказане свідчить про наявність сукупності умов, необхідних для призначення додаткової почеркознавчої експертизи. § 2. Недостовірність наданих нібито вільних зразків підпису ОСОБА_4 . Документ сформований в системі «Електронний суд» 16.07.2025 7 21 вересня 2023 року експертом Хмельницького відділення Київського науково дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_7 сформовано клопотання про надання матеріалів, необхідних для проведення експертизи. Згідно з протоколу тимчасового доступу до речей і документів та опису речей і документів, які були вилучені на підставі ухвали слідчого судді, суду від 10 жовтня 2023 року вказане вище клопотання відносно надання нібито вільних зразків підпису ОСОБА_4 виконано ОСОБА_8 , яка має доступ до архівної документації Городоцької районної державної адміністрації. Звертаємо увагу суду на те, що у січні 2024 року захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернулася до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, за змістом якої зазначено про наявність у діях ОСОБА_8 ознак зазначеного правопорушення. За наслідками розгляду вказаної заяви старшим дізнавачем сектору дізнання Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_9 розпочато досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000032 від 19 січня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України. Оскільки, нібито вільні зразки підпису ОСОБА_4 , надані ОСОБА_8 , відносно якої відкрито відповідне кримінальне провадження, викликають об`єктивні сумніви у їх достовірності, що додатково свідчить про наявність підстав для призначення додаткової почеркознавчої експертизи.»

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, проте звернувся із заявою в якій просить розглянути клопотання у його відсутності.

Вивчивши надані матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

В силу ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Призначення і проведення експертиз в кримінальному судочинстві регулюється: статтями 69, 101-102, 242-243, 245, 332, 356 КПК України, Законом України «Про судову експертизу», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень від 8.10.1998 року N 53/5 з наступними змінами.

Відповідно до п. 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Повторна експертиза проводиться у випадку, якщо висновок первинної експертизи визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності.

В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Згідно з п.п. 11, 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах» однією із гарантій правильності експертного висновку є можливість призначення судом повторної експертизи, яка призначається коли є сумніви в правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, враховуючи, що висновок експерта не є обов`язковим і повинен оцінюватися судом у сукупності з іншими доказами.

Відповідно до науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 98 № 53/5, у документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо необхідно встанови9/ти, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

Статтею 244 КПК України визначено, що сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Відтак, з урахуванням доведених адвокатом обставин, слідчий суддя вважає, що подане адвокатом клопотання є підставним, обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 242-245 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , - задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000010 від 12.04.2025 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364, ч.1 ст.366 КК України, повторну судово- почеркознавчу експертизу.

На вирішення експерту поставити такі питання:

1. Чи виконано підпис у архівній довідці № 04-06/720 від 17 грудня 2013 року ОСОБА_4 чи іншою особою?

2. Чи виконано рукописні написи у стовпчику «Прізвище, ім`я, по-батькові» « ОСОБА_10 », у стовпчику «Передано земель в приватну власність, га» «0,54», у стовпчику «Для будівництва та обслуговування будівель, га» «0,25» та у стовпчику «Для ведення особистого підсобного, га» «0,29» у списку громадян Клинівської сільської ради народних депутатів, яким надано безкоштовно земельні ділянки в приватну власність для будівництва і обслуговування житлових будівель, для ведення особистих підсобних господарств, що є додатком до рішення № 6 ХХІ сесії Клинівської ради 21 скликання від 12 серпня 1994 року, ОСОБА_4 чи іншою особою?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (Україна, 03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6, тел.: +38 ).

Забезпечити надання експерту, який проводитиме почеркознавчу експертизу, достовірних вільних, умовно-вільних та експериментальних зразків підпису ОСОБА_4 .

Роз`яснити експертам їх права та обов`язки, передбачені ст.69 КПК України та попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Ухвала оскарженню не підлягає..

Слідчий суддя