Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/4950/25
Провадження № 1-кс/644/656/25

У Х В А Л А

Іменем України

09 червня 2025 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, -

У с т а н о в и в:

На адресу суду, через систему «Електронний суд», представником заявника ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_2 , подано клопотання про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання представник посилається на те, що ухвалою слідчого судді Дзержинського (наразі назву змінено на Шевченківський) районного суду м. Харкова від 17.05.2024 року було задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова про арешт майна в кримінальному провадженні №0001044 від 10.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України. Вважали, що відповідний арешт підлягає скасуванню, оскільки протягом 8 місяців до нього не було ніяких звернень з боку правоохоронних органів, та він позбавлений можливості користуватись своїм майном, тому в застосуванні даного заходу відпала потреба.

Дослідивши зміст поданого клопотання та додатку до нього копії ухвали, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до положень ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ. Із змісту наданої копії слідчого судді Дзержинського (наразі Шевченківського) районного суду м. Харкова вбачається, що органом досудового розслідування, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001044 від 10.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 111-2 КК України, є СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, що відноситься до територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Харкова, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню заявнику, як таке, що не підсудне Індустріальному районного суду м. Харкова.

Керуючись статтями 2, 9, 131, 174 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, - повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати заявнику, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1