Справа № 274/714/24
Провадження № 1-кс/0274/913/25

У Х В А Л А
22.05.2025 року м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 в інтересах військової частини НОМЕР_1 про скасування арешту майна -
в с т а н о в и в :
Клопотання обґрунтовує тим, що на вказане майно ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду 06.02.2024 р. був накладений арешт. Арештоване майно належало в/ч НОМЕР_2 . Вказана військова частина підлягає розформуванню в термін до 31.05.2025 р. В/ч НОМЕР_1 визначено правонаступником в/ч НОМЕР_2 . Зазначає, що на даний час потреба в арешті на майно відпала, оскільки на даний час проведені усі необхідні слідчі дії з ним.
Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Отже, з аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту майна в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається з клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація, чому слід скасувати арешт.
Так, зі змісту клопотання вбачається, що заявник просить скасувати арешт майна, яке належить в/ч НОМЕР_1 , яка є правонаступником в/ч НОМЕР_2 , зазначає, що заявник ОСОБА_2 є представником в/ч НОМЕР_1 .
При цьому, на підтвердження викладеного, заявником до матеріалів клопотання не долучено доказів того, що в/ч НОМЕР_1 на даний час є власником майна, щодо якого заявник просить скасувати арешт, оскільки не долучено доказів, що в/ч НОМЕР_1 визнано правонаступником в/ч НОМЕР_2 .
На підтвердження повноважень заявника ОСОБА_2 як представника в/ч НОМЕР_1 до матеріалів клопотання долучено довіреність у порядку передоручення від 14.04.2025 р., якою ОСОБА_3 на підставі довіреності, виданої щодо військової частини НОМЕР_1 , уповноважує в порядку передоручення ОСОБА_2 представляти інтереси військової частини НОМЕР_1 в судах України.
При цьому, в силу положень ч. 2 ст. 35 КПК України, процесуальні документи в електронній формі можуть подаватися учасниками кримінального провадження до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремих підсистем (модулів) у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.
За приписами пункту 24 Положення № 1845/0/15-21 підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
Згідно вимог пунктів 26 та 27 Положення про ЄСІТС, електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відео-файли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Частинами першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».
Положення законодавчих актів надають ЕЦП статус аналогу власноручного підпису, створюють правову основу для застосування ЕЦП і здійснення юридично значущих дій шляхом електронного документообігу. Тобто, електронний підпис засвідчує, що підписаний документ надходить від особи, яка його підписала; є гарантією того, що підписаний документ не зазнав корегування з боку третіх осіб; позбавляє особу, яка підписала документ, можливості відмовитися від зобов`язань, викладених у цьому документі.
Таким чином, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.
Поряд з цим, долучена до матеріалів клопотання довіреність не є офіційним документом про представництво ОСОБА_2 в інтересах в/ч НОМЕР_1 , оскільки така сформована останнім в системі "Електронний суд", тобто підписана кваліфікованим електронним підписом саме ОСОБА_2 . Вказана довіреність не містить власноручного підпису автора - представника в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_3 , також відсутні докази щодо накладання ЕЦП на вказаний документ саме ОСОБА_3 .
Відтак, заявником ОСОБА_2 всупереч вимог кримінального процесуального законодавства не надано документів на підтвердження його повноважень в інтересах в/ч НОМЕР_1 .
Окрім того, особою, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна, не долучено до матеріалів клопотання ухвалу слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду про накладення арешту або будь-яких інших доказів накладення такого арешту.
У зв"язку з відсутністю належних та необхідних доказів, потрібних під час розгляду клопотання, слідчий суддя невзмозі в рамках розгляду цього клопотання надати обґрунтовану оцінку обставинам, викладених у клопотанні.
Тому слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню особі, яка звернулась із клопотанням.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу права повторного звернення до слідчого судді з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170-175, 304, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Повернення клопотання не позбавляє особу права на повторне звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1