Справа № 645/4311/25
Провадження № 1-кс/645/862/25
УХВАЛА

Іменем України

02 липня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000934 від 27.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт ( позбавити права на відчуження, розпорядження та користування) на плазмений телевізор ТМ «Manta» LED TV 32 DVB T/C MPEG4, серійний номер LED3204VSK5FLBE02258 в корпусі чорного кольору, добровільно виданий 30.06.2025 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повернути на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що Невстановлена особа 26.06.2025 здійснила крадіжку телевізору з квартири за адресою: АДРЕСА_2 , чим завдала потерпілому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріальну шкоду.

За даним фактом СВ ВП № 2 ХРУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області, було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000934 від 27.06.2025, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. В ході допиту потерпілого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 було встановлено, що 26.06.2025 в нього було викрадено телевізора ТМ «Manta» model: LED3204, діагоналлю 32, LED TV 32 DVB T/C MPEG4 в корпусі чорного кольору, серійний номер LED3204VSK5FLBE02258. 30.06.2025 було встановлено гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що 26.06.2025 його малознайома на ім`я ОСОБА_6 продала йому телевізор ТМ «Manta» в корпусі чорного кольору за 400 гривень. 30.06.2025 гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видав плазмений телевізор ТМ «Manta» LED TV 32 DVB T/C MPEG4, серійний номер LED3204VSK5FLBE02258 в корпусі чорного кольору.

Згідно постанови слідчого від 30.06.2025, вказану річ визнано речовим доказом.

Прокурор зазначає, що арешт добровільно виданого ОСОБА_4 майна, а саме: плазменного телевізора ТМ «Manta» LED TV 32 DVB T/C MPEG4, серійний номер LED3204VSK5FLBE02258 в корпусі чорного кольору, необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно та належним чином, надав заяву про проведення судового засідання без його участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Власник майна, ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

01.07.2025 до Немишлянського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000934 від 27.06.2025 яке було добровільно видане ОСОБА_4 30.06.2025. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що 26.06.2025 до ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 26.06.2025 о 11:37 годині невстановлена особа здійснила крадіжку телевізору з квартири за адресою: АДРЕСА_2 , чим завдала потерпілому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріальну шкоду.

За даним фактом ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області було зареєстровано кримінальне провадження за №0000934 від 27.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно заяви ОСОБА_4 30.06.2025 останній добровільно видав для приєднання до матеріалів кримінального провадження №0000934 плазмений телевізор ТМ «Manta» LED TV 32 DVB T/C MPEG4, серійний номер LED3204VSK5FLBE02258 в корпусі чорного кольору.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 від 30.06.2025, добровільно виданий ОСОБА_4 вищезазначений телевізор було визнано речовими доказами.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000934 від 27.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ: плазмений телевізор ТМ «Manta» LED TV 32 DVB T/C MPEG4, серійний номер LED3204VSK5FLBE02258 в корпусі чорного кольору, добровільно виданий 30.06.2025 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Після проведення необхідних слідчих дій, плазмений телевізор ТМ «Manta» LED TV 32 DVB T/C MPEG4, серійний номер LED3204VSK5FLBE02258 в корпусі чорного кольору повернути на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1