Справа № 369/7687/25
Провадження № 1-кс/369/1385/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2025 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 29 квітня 2025 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

01 травня 2025 року до суду надійшло клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 29 квітня 2025 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що сектором дізнання відділення поліції №1 Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення зареєстрованого 29 квітня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000108, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28 квітня 2024 року до відділення поліції № 1 Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що 28 квітня 2025 року було виявлено факт незаконного вилову раків ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із р. Ірпінь, яка протікає за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Жорнівка.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте в результаті його вчинення, 28 квітня 2025 року, в період часу з 11 год. 55 хв. по 12 год. 40 хв., було проведено огляд місця події за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Жорнівка поблизу вул. Шевченка (координати 50.325791, 30.146631) в ході якого було виявлено та вилучено: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини та спеціальна сітка для вилову раків (раколовка).

Вказані речі у відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають критеріям, зазначеним у вказаній статті та необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

На підставі викладеного, прокурор просив слідчого суддю:

1.Задовольнити клопотання та накласти у кримінальному провадженні № 0000108 від 29 квітня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події речі, а саме: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини та спеціальна сітка для вилову раків (раколовка).

2.Заборонити відчужувати, розпоряджатися та користуватися рухомим майном, а саме: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини та спеціальна сітка для вилову раків (раколовка), незастосування заборони розпорядження та користування, яке може призвести до зникнення, пошкодження майна або настання інших наслідків, що може перешкодити кримінальному провадженню.

3.Виявлене та вилучене 28 квітня 2025 року під час огляду місця події: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини зберігати у Управлінні Державного агентства меліорації та рибного господарства, та спеціальну сітку для вилову раків зберігати в камері речових доказів Фастівського РУП ГУНП в Київській області.

4.Клопотання про арешт майна, розглянути без повідомлення та участі власників, користувачів майна, їх захисників, представників чи законних представників, представників юридичної особи.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, про дату та час судового розгляду були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів на підставі ч.4 ст. 107 КПК України не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що 28 квітня 2024 року до відділення поліції № 1 Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що 28 квітня 2025 року було виявлено факт незаконного вилову раків ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із р. Ірпінь, яка протікає за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Жорнівка.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте в результаті його вчинення, 28 квітня 2025 року, в період часу з 11 год. 55 хв. по 12 год. 40 хв., було проведено огляд місця події за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Жорнівка поблизу вул. Шевченка (координати 50.325791, 30.146631) в ході якого було виявлено та вилучено: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини та спеціальна сітка для вилову раків (раколовка).

Вказані речі у відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають критеріям, зазначеним у вказаній статті та необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

У даному випадку на вищевказане майно, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки вказаний автомобіль є знаряддям вчинення злочину, а також таким, що зберіг на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2)перелік і види майна, що належить арештувати; 3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4)розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує можливість використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000108 від 29 квітня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події речі, а саме: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини та спеціальна сітка для вилову раків (раколовка).

Заборонити відчужувати, розпоряджатися та користуватися рухомим майном, а саме: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини та спеціальна сітка для вилову раків (раколовка), незастосування заборони розпорядження та користування, яке може призвести до зникнення, пошкодження майна або настання інших наслідків, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Виявлене та вилучене 28 квітня 2025 року під час огляду місця події: 15 (п`ятнадцять) раків різної довжини зберігати у Управлінні Державного агентства меліорації та рибного господарства, та спеціальну сітку для вилову раків зберігати в камері речових доказів Фастівського РУП ГУНП в Київській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1