01.05.2025 Справа № 756/5282/25
Справа № 756/5282/25
№ 1-кп/756/1323/25
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду № 6 в місті Києві Оболонського районного суду міста Києва обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному 06.03.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000564 стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у місті Києві, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, маючого вищу освіту, розлученого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 29.02.2024 вирком Оболонського районного суду міста Києва за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років. На підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 2 роки;

- 02.04.2024 вирком Оболонського районного суду міста Києва за ч. 2 ст. 309 КК України до покарання у виді позбавлення волі на 1 рік. На підставі ст. ст. 71, 72 КК України до покарання у виді 1 року 1 місяця позбавлення волі,

який обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Оболонського районного суду міста Києва розглядається кримінальне провадження № 0000564 від 06.03.2025 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти призначення справи до судового розгляду. Також, заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Зазначене клопотання обґрунтовував ризиками, які передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти призначення справи до судового розгляду. Крім того, не заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував проти призначення справи до судового розгляду та клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу.

Суд, вислухавши думки учасників підготовчого судового засідання, дослідивши обвинувальний акт, вважає, що кримінальне провадження за № 0000564 від 06.03.2025 року, стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 309КК України, підсудне Оболонському районному суду міста Києва, підстав для закриття кримінального провадження або його зупинення немає, підстав для повернення обвинувального акту відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України немає. Підстав, які б унеможливлювали призначення до судового розгляду відсутні.

Щодо продовження запобіжного заходу, суд, вислухавши доводи сторін, приходить до такого висновку.

Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинувачених. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За змістом ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії домашнього арешту не може перевищувати 2-х місяців, у разі необхідності він може бути продовжений в межах досудового розслідування, але не більше 6 місяців. Разом з цим законодавцем не вказаний максимальний строк домашнього арешту під час судового розгляду, який може продовжуватись до закінчення провадження.

У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, під час розгляду клопотання прокурора про продовження строку застосування домашнього арешту суд з`ясовує, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, чи наявні обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують застосування запобіжного заходу.

Таким чином, підставою для продовження домашнього арешту є, зокрема, встановлення, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження домашнього арешту.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 статті 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді у вигляді цілодобового домашнього арешту, на два місяці з покладенням обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні обвинувачується у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення за яким законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 3 років.

Кримінальне провадження перебуває на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим, оцінці судом на зазначеній стадії кримінального провадження підлягають характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, а також наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, ризик переховування обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 усвідомлює гіпотетичну міру покарання за інкриміноване кримінальне правопорушення, та може навмисно переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності.

Також, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, зокрема яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до нетяжкого злочину та за вчинення якого передбачене основне покарання у виді позбавленням волі на строк до трьох років.

На думку суду, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за нетяжкий злочин у найближчій перспективі робить цей ризик актуальним.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати свідків є те, що він ознайомлений із протоколами допитів, знає їхнє місце проживання та анкетні дані.

Вказані обставини формують у суду переконання щодо наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що він раніше неодноразово судимий, не має стійких соціальних зв`язків, розлучений зі слів обвинуваченого, має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_6 , має зареєстроване місце проживання, яке територіально знаходиться у місті Києві, не працевлаштований, немає постійних джерел доходу, а також існує достатній ступінь ймовірності вчинення обвинуваченим аналогічних кримінальних правопорушень.

Вказані обставини формують у суду переконання щодо наявності зазначеного ризику.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує, що на час здійснення судового провадження існують ризики, передбачені п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи вище викладене, до спливу терміну дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту винести вирок суду у справі не можливо, обставини, що явилися підставою для застосувння домашнього арешту на даний час не змінилися, суд вважає недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно останнього для запобігання ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та необхідним продовжити останньому дію запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 30 червня 2025 року включно.

Керуючись статтями 27, 28, 314-315, 369-370, 372, 376, 392 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Призначити судовий розгляд кримінального провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000564 від 06.03.2025 стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, у приміщенні Оболонського районного суду м. Києва на 17 годину 30 хвилин 07 травня 2025 року.

2. Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за місцем фактичного проживання: АДРЕСА_1 , строком до 30.06.2025 включно.

3. Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора чи суду за межі м. Києва;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання або реєстрації;

- не залишати цілодобово у період з 01 травня 2025 року до 30 червня 2025 року включно місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду (за виключенням випадків необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги; відвідування лікарень, аптек та магазинів - з метою забезпечення життєдіяльності (лікування, придбання медикаментів, продуктів харчування);

- прибувати за викликом до визначеної службової особи - слідчого, прокурора, суду.

4. З метою перевірки та контролю за поведінкою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на працівників Оболонського УП ГУНП у м. Києві, обов`язки щодо проведення перевірок за місцем мешкання останнього.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва - ОСОБА_3 .

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 01 травня 2025 року.

Суддя ОСОБА_1