УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу щодо

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, який здобув вищу освіту, військовослужбовець, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000312 від 04.04.2024,

за участю:

секретаря - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_2 ,

підозрюваного - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000312 від 04.04.2024 року.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що ГСУ СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000312 від 04.04.2024 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

16.05.2024 ОСОБА_3 затримано в порядку, передбаченому п. 6 ч. 1 ст. 615, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 208 КПК України та цього ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17.05.2024 до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 14.07.2024 включно.

В подальшому, ухвалою слідчого судді від 09.07.2024 продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 в межах строків досудового розслідування до 06.09.2024 без визначення розміру застави.

Так, сторона захисту вважає, що кваліфікацію дій останнього органом досудового розслідування здійснено неправильно. А тому, сторона захисту вважає здійснення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України передчасним та таким, що не ґрунтується на матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000312 від 04.04.2024 року.

Так, наявність ризику, пов`язаного з переховуванням від органів досудового слідства та/або суду не доведено, а позиція сторони обвинувачення щодо неодноразового перетину ОСОБА_3 державного кордону України та можливості останнього виїхати до рф є лише припущеннями та не підтверджується сукупністю зібраних у ході досудового розслідування доказів. На підтвердження такої можливості стороною обвинувачення не долучено відповідної інформації з органів Державної прикордонної служби України та відомості, що свідчать про наявність родинних, дружніх та/або інших зв`язків на території держави-агресора.

Крім того, також сторона захисту не погоджується з тим, що ОСОБА_3 обізнаний у формах і методах роботи правоохоронних органів, оскільки останній за освітою є інженером та працював на відповідних посадах протягом усього життя.

Критично сторона захисту оцінює також наявність ризику, пов`язаного з можливістю переховування ОСОБА_3 , з огляду на те, що останній є громадянином України, перебуває в шлюбі з громадянкою ОСОБА_6 , має на утриманні спільних малолітніх дітей та батьків похилого віку тощо.

Так само, на переконання сторони захисту, не підтверджується наявність в діях ОСОБА_3 ризику, пов`язаного зі знищенням, приховуванням або спотворенням будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

В цьому аспекті необхідно наголосити, що розмови ОСОБА_7 з ОСОБА_3 відбувались за допомогою мобільних месенджерів. Виконання завдань останнім та обмін інформацією здійснювався шляхом листування з особистих електронних скриньок, що встановлено та зафіксовано слідством та не спростовувалось ОСОБА_3 під час надання показань. Оплата вартості виконаних ОСОБА_3 робіт здійснювалась шляхом грошових переказів на банківські рахунки останнього та також підтверджено під час проведення слідчих дій.

Наведене, на думку сторони захисту, унеможливлює встановити в діях ОСОБА_3 наявність навіть потенційного ризику знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для справи, які в процесуальний спосіб зафіксовані органом досудового розслідування.

З аналогічних підстав сторона захисту відкидає запропоновану стороною обвинувачення можливість незаконного впливу ОСОБА_3 на свідків у цьому кримінальному провадженні.

На переконання сторони захисту, про належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 свідчить факт відсутності скарг з боку свідків (інших підозрюваних) у провадженні про здійснення підозрюваним позапроцесуального впливу на цих осіб. Також незрозумілим залишається питання щодо можливості протиправного впливу ОСОБА_3 не невстановлених слідством осіб.

Підміняючи поняття, сторона обвинувачення також намагається обґрунтувати наявність ризику, пов`язаного з перешкоджанням кримінальному провадженню іншим чином тим, що ОСОБА_3 може повідомити про факт виявлення їх протиправної діяльності, що унеможливить притягнення до відповідальності всіх винних осіб, не зазначаючи при цьому, які підстави дають слідству право вважати, що існують особи, які до цього часу не притягнуті до відповідальності.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, на якому наголошувалось обвинуваченням, спростовується тим, що ОСОБА_3 в минулому до кримінальної відповідальності не притягувався, не судимий, кримінальні покарання в місцях позбавлення волі не відбував, на шлях вчинення кримінальних правопорушень не став.

Наведене свідчить про відсутність законодавчо регламентованих підстав для подальшого утримання ОСОБА_3 під вартою без визначення альтернативного запобіжного заходу, у тому числі, не визначаючи розмір застави останньому.

У свою чергу, необхідно врахувати, що ОСОБА_3 є дійсним військовослужбовцем Національної гвардії України, перебуває в офіційному шлюбі, має на утриманні малолітніх дітей та батьків похилого віку, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків.

Підсумовуючи, захисник ОСОБА_2 у своєму клопотанні просить змінити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід із тримання під вартою без визначення розміру застави на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, у тому числі, шляхом визначення застави.

Захисник ОСОБА_2 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити із зазначених у ньому підстав. Також вказав, що сторона захисту не погоджується із кваліфікацією дій останнього, однак аналіз такого питання з огляду на стадію кримінального провадження є передчасним. У той же час, адвокат звернув увагу, що до початку повномасштабного вторгнення підзахисний ОСОБА_3 дійсно проводив деякі інженерні розрахунки для технічної підтримки роботи АЕС в рф. Однак останній не був організатором злочинної діяльності і не знав мету такої діяльності. Разом з тим, ОСОБА_3 надав слідчому вичерпні показання, а відтак, не має на меті вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватися від органу досудового розслідування та у подальшому суду. Також захисник просив врахувати, що ОСОБА_3 є громадянином України, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, батьків похилого віку, станом на момент затримання був військовослужбовцем Національної гвардії України. Також зауважив, що новими обставинами є зменшення ризиків з плином часу, а також наявність нових документів, які підтверджують розмір грошового забезпечення військовослужбовця.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав свого захисника та повідомив, що стосовно інших чотирьох підозрюваних обрано запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання захисника ОСОБА_2 . Вказав, що наразі ризики, вказані в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.07.2024, не зменшилися та продовжують існувати. На підтвердження наведеного просив долучити матеріали кримінального провадження №0000312 від 04.04.2024 року.

Вислухавши позиції сторін провадження, ретельно дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали провадження, а також надані прокурором у судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000312 від 04.04.2024, слідча суддя прийшла до таких висновків.

Так, відповідно до ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятої статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

З огляду на положення ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду.

Так, слідча суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час досудового розслідування та подальшого судового розгляду обвинувального акту, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

У силу ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК України ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Врахування зазначеного, а також тлумачення норм ст.ст. 177, 194 КПК у їх системному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить суд до висновку, що під час вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення твердого переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра або обвинувачення обґрунтованими.

При цьому, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Крім того, слідча суддя звертає увагу на те, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованих йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, так само, як і питання наявності ризиків та їх доведеність стороною обвинувачення, неодноразово перевірялись слідчими суддями при вирішенні питання щодо застосування та продовження запобіжного заходу відносно підозрюваного, а також суддями апеляційної інстанції.

При цьому, прокурор у судовому засіданні зазначив, що слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва 09.07.2024 при розгляді клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 проаналізовано та надано оцінку аналогічним твердженням сторони захисту.

Також слідча суддя наголошує, що при винесенні рішення не спирається виключно на тяжкість підозри, проте оцінює всі доводи сторін та докази, якими вони ці доводи обґрунтовують, в сукупності, де тяжкість підозри є лише одним з факторів, що беруться до уваги.

Так, висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_3 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим, а тому слідча суддя не вбачає у висновках слідчого про обґрунтованість підозри чогось очевидно довільного чи необґрунтованого.

Як вбачається з наданих слідчій судді матеріалів, а також обґрунтовано прокурором в судовому засіданні, наявні ризики того, що ОСОБА_3 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наведені обставини у сукупності дають підстави вважати, що станом на день розгляду клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 обставини, які враховувались слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу до підозрюваного та продовженні строку його дії, не змінились, а ризики не зменшились.

У свою чергу, щодо тверджень сторони захисту про наявність у ОСОБА_3 осіб на утриманні, постійного джерела доходу, стійких сімейних зв`язків, а також позитивної характеристики останнього не переважають встановлених у ході судового розгляду ризиків, які, як доведено прокурором ОСОБА_5 у судовому засіданні, не зменшилися та продовжують існувати.

З урахуванням наведеного, слідча суддя приходить до висновку, що стороною захисту не наведено виключних та переконливих обставин, які б свідчили про наявність підстав для зміни підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначаненям йому розміру застави, а відтак, слідча суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_2 про зміну підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 194, 200, 201, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання захисника ОСОБА_2 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід щодо підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000312 від 04.04.2024 - залишити без задоволення.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголосити 30 серпня 2024 року о 10 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1