У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 кримінальному провадженні № 0002575, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002575, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про накладення арешту на документи та майно, яке вилучено 31 липня 2025 року в ході проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A22», ІМЕІ: НОМЕР_1 , із встановленою карткою оператора мобільного зв`язку з абонентським номером НОМЕР_2 , службові документи на 64 арк., носій інформації (SSD) марки «Samsung».

Клопотання мотивоване тим, що відносно вилучених документів та майна існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони можуть мати значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, перебування цих документів та майна на зберіганні у третіх осіб створює високі ризики щодо його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення передачі, що унеможливить належне проведення необхідних слідчих дій та експертиз. У зв`язку з цим є необхідність у накладенні арешту на зазначені документи та майно з метою збереження їх як речових доказів.

Слідчий подав письмову заяву, в якій просить здійснити розгляд клопотання за його відсутності за наявними у справі матеріалами, у якій вказав, що клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

Володілець документів та майна, щодо яких вирішується питання про накладення арешту, у судове засідання не з`явився, заяв про відкладення чи розгляд без участі не подав, у зв`язку з чим клопотання розглянуто у його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, у зв`язку з чим слідчий суддя розглянув подане клопотання про арешт майна у відсутності вказаних осіб.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002575, відомості про яке 26 грудня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 194 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З клопотання також встановлено, що головний економіст з праці КНП "Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня" Ужгородської міської ради ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, в період з 01.01.2022 по 30.06.2023 встановила заступникам директора, головному бухгалтеру та заступнику головного бухгалтера посадові оклади, виходячи із 17, а у 2023 році із 18 тарифного розряду керівника, всупереч п. 2.2.1 Умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення від 05.10.2005 № 308/519, які нею були відображені у тарифікаційних списках, які остання особисто складала. Внаслідок цього праці КНП "Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради було завдано збитки, а саме це призвело до зайвого нарахування заробітної плати частково в сумі 215 472, 39 грн та як наслідок зайвого нарахування єдиного соціального внеску в сумі 39 280, 68 гривень.

Факт вилучення документів та майна, на які слідчий просить накласти арешт підтверджується матеріалами справи.

З матеріалів клопотання вбачається достатні підстави вважати, що відшукані документи та майно можуть належати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 31 липня 2025 року, дані документи та майно визнані речовими доказами.

Арешт поданий з метою збереження речових доказів.

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення доведено, що вилучені документи та майно можуть мати значення речових доказів, позаяк могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, чи бути знаряддям чи засобом вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи потребу органу досудового розслідування у проведенні слідчих дій з вилученими документами та майном, а також можливість використання їх в якості речових доказів у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що на даний момент досудового розслідування зберігаються ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаних документів та майна, а відтак є необхідність у накладенні на них арешту з метою забезпечення їх збереження.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на документи та майно, які вилучені 31 липня 2025 року в ході проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A22», ІМЕІ: НОМЕР_1 , із встановленою карткою оператора мобільного зв`язку з абонентським номером НОМЕР_2 , службові документи на 64 арк., носій інформації (SSD) марки «Samsung».

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1