Провадження №: 1-кс/752/7011/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2025 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Циблі Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000182 від 28.03.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України,

в с т а н о в и в:

19.08.2025 до суду надійшло клопотання слідчого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000182 від 28.03.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що відділом розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 28.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.05.2023 о 13 год. 14 хв. ОСОБА_8 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А, одержав від третьої особи (адвоката ОСОБА_9 ) номер мобільного телефону адвоката ОСОБА_4 , який, за рекомендацією невстановлених на даний час органом досудового розслідування працівників Солом`янського районного суду м. Києва, є довіреною особою та може вплинути на прийняття судом рішення про задоволення позову, поданого ОСОБА_8 , у цивільної справи №760/19793/17.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 07.06.2023 у адвоката ОСОБА_4 виник прямий умисел на пропозицію та обіцянку здійснити вплив на невстановлених на даний час органом досудового розслідування службових осіб Солом`янського районного суду м. Києва, щодо прийняття такими особами рішення у цивільній справі №760/19793/17 на користь ОСОБА_8 , яке полягає у задоволенні позову про визнання права власності за останнім на частину будинку АДРЕСА_2 , за надання неправомірної вигоди для себе чи третьої особи, які відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є особами, уповноваженими на виконання функцій держави.

07.06.2023 о 09 год. 00 хв. ОСОБА_8 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Олеся Гончара, буд. 20, зустрівся із адвокатом ОСОБА_4 , під час якої останній повідомив ОСОБА_8 що працював у Солом`янському районному суді м. Києва та має дружні стосунки з працівниками зазначеного суду, а також запевнив останнього що дізнається деталі щодо отримання як найшвидше позитивного результату у цивільній справі №760/19793/17 на користь останнього, також надасть подальші інструкції щодо взаємодії у напрямку вирішення вказаного питання.

У подальшому, 21.06.2023 о 10 год. 00 хв. адвокат ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Олеся Гончара, буд. 20, запропонував ОСОБА_8 надати неправомірну вигоди в сумі 5 000 доларів США службовим особам Солом`янського районного суду м. Києва для прийняття суддею Солом`янського районного суду м. Києва рішення у цивільній справі №760/19793/17 на користь ОСОБА_8 , яке полягає у задоволенні його позову про визнання права власності за останнім на частину будинку АДРЕСА_2 , а також наданні 10 відсотків що становить 500 доларів США від обумовленої суми неправомірної вигоди особисто ОСОБА_4 за організаційні процеси.

Надалі, адвокат ОСОБА_4 розуміючи протиправність своїх дій, з метою надання своїм діям вигляду законності, 28.06.2023 об 11 год. 00 хв. перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Олеся Гончара, буд. 20, надав ОСОБА_8 для ознайомлення заздалегідь підготовлений проект договору № 28/06/23 про надання адвокатських послуг та додаткову угоду № 1 до договору №28/06/23 про надання адвокатських послуг від 28.06.2023, згідно з яким встановлено гонорар адвоката у разі задоволення позову ОСОБА_8 у сумі 5500 доларів США, при цьому окремо зазначивши що обумовлена сума це подяка за прийняття суддею Солом`янського районного суду м. Києва рішення у цивільній справі №760/19793/17 на користь ОСОБА_8 . При цьому, договір підписано не було.

Також, адвокат ОСОБА_4 розуміючи протиправність своїх дій, з метою надання своїм діям вигляду законності, 26.07.2023 о 11 год. 00 хв. перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Олеся Гончара, буд. 20, підписав із ОСОБА_8 договір №25/07/23 про надання адвокатських послуг та додаткову угоду № 1 до договору №25/07/23 про надання адвокатських послуг від 25.07.2023, згідно з яким встановлено гонорар адвоката у разі задоволення позову ОСОБА_8 у сумі 5500 доларів США, при цьому підтвердив попередні домовленості та зазначив, що додаткова угода буде перероблена та наразі підписується «для страхування».

За таких обставин, 12.07.2024 суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_10 винесено рішення у справі №760/19793/17, провадження №2/760/157/24 відповідно до якого позов ОСОБА_8 задоволено та визнано за останнім право власності за останнім на частину будинку АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у пропозиції та обіцянці здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави за надання неправомірної вигоди для себе чи третьої особи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

«18» серпня 2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Циблі Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Слідчий зважаючи на те що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого тяжкого злочину, а також те що необхідно забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та з метою запобігання можливим ризикам перешкоджати будь-яким чином кримінальному провадженню, просить про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисники заперечили проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді застави, подали до суду письмові заперечення з додатками.

Заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного та захисників, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, документи долучені захистом, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відділом розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 28.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

«18» серпня 2025 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Підозра у вчиненні ОСОБА_4 зазначеного кримінального правопорушення обґрунтовується доказами, зібраними під час досудового розслідування, зокрема:

- Заявою ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення;

- Протоколами допитів свідка ОСОБА_8 від 23.05.2023, 18.07.2024;

- Протоколами за результатами проведення НСРД аудіо-, відео контроль особи від 22.05.2023, 07.06.2023, 21.06.2023,

-Протоколом за результатами проведення НСРД - візуальне спостереження за об`єктом від 17.06.2023, 15.08.2024;

- Протоколом огляду телефону заявника ОСОБА_8 від 04.07.2023;

- Висновком експерта КНДІСЕ від 30.05.2025 за результатами проведення судової лінгвістичної (сематико-текстуальної) експертизи;

- Іншими матеріалами у їх сукупності, у т.ч. за результатами проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих розшукових дій.

Згідно ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України встановлено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України і вказують на можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначених кримінальних правопорушень, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. На даному етапі кримінального провадження ступінь доведеності обґрунтованості підозри має бути такою, що дозволяє суду припустити, що особою міг бути вчинений злочин, який йому інкримінується.

Так, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які мають враховуватися під час вирішення вказаного питання, а саме:

- Незаконно впливати на свідків та інших співучасників у цьому кримінальному провадженні.

Даний ризик обґрунтовується тим, що на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Тому, ризик впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

При цьому, більшість осіб, що можуть бути свідками у кримінальному провадженні у цьому ж провадженні є особами, що особисто знайомі з ОСОБА_4 оскільки мали особисті зустрічі та спілкування.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Даний ризик обґрунтовується тим, що існує вірогідність того, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи негативні правові наслідки для себе як громадянина та адвоката в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема здійснювати підкуп свідків, інших осіб, перешкоджати проведенню процесуальних дій та виконанню процесуальних рішень шляхом неявки на них за надуманими приводами, тощо.

Разом з тим ризики переховуватися від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення слідчий суддя вважає недоведеними.

Відтак, у судовому засіданні прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Таким чином, оцінивши в сукупності надані докази та пояснення, обставини які дозволяють дійти висновку про вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у виді застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Тобто, законодавець, передбачаючи такий вид запобіжного заходу як заставу, метою його застосування визначає забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, що передбачено ст. 182 КПК України. У будь-якому разі розмір застави має бути співмірним та розумним, та не бути важелем або чинником, який унеможливлює з моменту визначення розміру застави його внесення підозрюваним. Недотримання зазначених положень може стати суттєвим порушенням норм кримінального процесуального закону, і як наслідок прав та свобод громадян, що неодноразово підтверджувалось численними рішеннями Європейського суду з прав людини, які є часткою національного законодавства.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначенні розміру застави, слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання; шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на зазначене, враховуючи характер та обставини кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність визначити підозрюваному заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, адже така застава не є завідомо непомірною для підозрюваного та буде достатньою аби забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, запобігти встановленим ризикам.

Крім цього, застосовуючи відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, контактного номеру телефону, утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000182, здати на зберігання уповноваженим органам всі свої паспорти для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 182, 194, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду міста Києва, а саме: отримувач: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № UA1012089.

Підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у межах строку досудового розслідування, а саме до 17.10.2025, наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, контактного номеру телефону;

- утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000182;

-здати на зберігання уповноваженим органам всі свої паспорти для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, які входять до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено о 15 годині 10 хвилин 08.09.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1