Справа № 991/7587/25
Провадження 1-кс/991/7656/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_7 про зміну застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000088 від 22.02.2024,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання, у якому захисник ОСОБА_7 просила змінити застосований до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Вищого антикорупційного суду від 20.06.2025 у справі №991/6013/25 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави в розмірі 100 000 000, 00 грн, на запобіжний захід у вигляді застави у розмірі, визначеному в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Клопотання обґрунтовувала тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000088 від 22.02.2024, в межах якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 369 КК України, та застосовано до нього згідно ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20.06.2025 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 100 000 000,00 грн та покладенням на підозрюваного у разі внесення застави ряду обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Захисник зазначила, що на даній стадії досудового розслідування запобіжний захід, який застосований до ОСОБА_4 , підлягає заміні на запобіжний захід у вигляді застави у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з огляду на невідповідність застосованого заходу забезпечення кримінального провадження його суті та меті.

На переконання захисника, судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 та визначенні непомірного розміру застави не було враховано відомості щодо балансової вартості об 'єкту нерухомості. У той же час, встановлення факту перебування на балансі Державного підприємства «Укркомунобслуговування»: земельної ділянки з кадастровим номером :91:179:0013, площею 11,1502 га, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Тираспольська, 43, саме з вартістю 570 589 541 грн. без ПДВ; об`єкту комплексу нежитлових будівель та споруд, загальною площею 50 857,60 кв. м, огородження 1666,7 м.п., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Тираспольська, 43, саме з вартістю 644 728 158 грн. без ПДВ - є важливим для з`ясування обставин кримінального провадження та підтвердження/спростування вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень.

Як зауважено захисником, сторона захисту отримала відповідь від Державного підприємства «Укркомунобслуговування» та Міністерства розвитку громад та територій України на адвокатський запит щодо балансової вартості земельної ділянки за адресою: м. Київ, вул. Тираспольська, 43 та об`єкту комплексу нежитлових будівель та споруд, що розташований за адресою: м. Київ, вул. Тираспольська, 43. Так, відповідно до довідки про балансову вартість від 30.06.2025: нормативно грошова оцінка земельної ділянки за кадастровим номером :91:179:0013, площею 11,1502 га, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Тираспольська, 43 станом на 27 червня 2025 року, становить 4 508 468, 16 грн.; залишкова балансова вартість комплексу нежитлових будівель та споруд, загальною площею 50 57,60 кв. м, довжиною огородження 1666,7 м.п., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Тираспольська, 43, станом на 27.06.2025 становить 27 341 516, 15 грн.; залишкова балансова вартість інших основних фондів (Ц (Є) МК (транспортні засоби, інструменти, прибори, інвентар, інше) станом на 27.06.2025 становить 1 763 659, 55 грн.

Таким чином, нові, отримані стороною захисту, після обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 докази спростовують твердження сторони обвинувачення щодо можливих збитків та вартості об`єктів нерухомості, які стали підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу та надмірного розміру застави.

Окрім зазначеного, на переконання захисника, при визначенні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суд безпідставно врахував доходи, отримані родичами ОСОБА_4 , починаючи із 2011 року. У той же час, у судовому засіданні 20.06.2025 ОСОБА_4 пояснив, що обіймає посаду заступника директора ТОВ «КСМ-ГРУП» та отримує заробітну плату. Сукупний місячний дохід його сім`ї складає не більше 80 000 грн. Проте, на даний час, ОСОБА_4 перебуває під вартою та відповідно не може працювати і отримувати заробітну плату, отже не отримує ніякого доходу. Його матеріальне становище суттєво погіршилося. За таких обставин, для досягнення мети запобіжного заходу та виконання покладених на ОСОБА_4 обов`язків, немає необхідності у визначенні застави у розмірі 100 000 000, 00 грн, а цілком можливо визначити підозрюваному заставу у розмірі, передбаченому ч. 5 ст. 182 КПК України. На переконання захисника, з урахуванням того, що ризики на даний час відсутні та значно зменшились, мету запобіжного заходу можна досягти, застосувавши заставу в межах, що визначені відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України.

За таких обставин сторона захисту просила змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід, застосований до нього ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20.06.2025 у справі №991/6013/25.

У судовому засіданні захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та підозрюваний ОСОБА_4 підтримали клопотання в повному обсязі та просили його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 просила відмовити в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , вважала, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, тому відсутні підстави для зміни запобіжного заходу.

Заслухавши доводи та пояснення учасників, дослідивши подані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Частиною 4 ст. 201 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути таке клопотання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У той же час, відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, вирішуючи зазначене клопотання, слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, а також положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів, і конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, як того вимагає ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Водночас слідчий суддя зазначає, що під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей та доказів встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування. Такий висновок опосередковано ґрунтується і на приписах ч. 5 ст. 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

Як вбачається з поданих матеріалів, Національним антикорупційним бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000088, в рамках якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 369 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20.06.2025 (справа №991/6013/25) щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та одночасно визначено заставу в розмірі 100 млн грн, з покладенням на підозрюваного у разі внесення застави ряду обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Як вбачається зі змісту зазначеної ухвали, при її постановленні з`ясовано всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до підозрюваного відповідного запобіжного заходу: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, яка є умовою законності застосування запобіжного заходу; встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1-3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України; зроблено висновок, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, з одночасним визначенням альтернативного запобіжного заходу застави у розмірі 100 млн грн, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 та запобігти встановленим ризикам.

Разом з тим, стороною захисту до матеріалів клопотання не надано доказів, які б свідчили про помилковість раніше зроблених висновків та були б достатніми для висновку, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра є вочевидь необґрунтованою.

Інші обставини, на які посилається сторона захисту, підлягають з`ясуванню в ході здійснення досудового розслідування.

Водночас доводи захисника про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосований до ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді від 20.06.2025 без належних правових підстав, за відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та доказів обґрунтованості підозри - не приймаються до уваги слідчим суддею, оскільки в порядку ст. 201 КПК України слідчий суддя не уповноважений на перегляд мотивів та висновків слідчого судді, викладених в ухвалі від 20.06.2025 у справі №991/6013/25, постановленій за результатами розгляду питання щодо запобіжного заходу. Такі повноваження має апеляційний суд.

У той же час, ухвала слідчого судді від 20.06.2025 була переглянута в апеляційному порядку та ухвалою колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 01.07.2025 залишена без зміни. Незважаючи на це, захисник порушує питання перегляду обґрунтованості висновків слідчого судді, викладених в ухвалі від 20.06.2025, під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, поданого в порядку ст. 201 КПК України. Проте, такі аргументи та доводи захисника не перевіряються слідчим суддею, оскільки виходять за межі повноважень слідчого судді, визначених КПК України.

Водночас, слідчий суддя перевіряє чи прожовують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, попередньо встановлені слідчим суддею під час застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Так, зокрема, слідчий суддя визнав, що ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду є наявним. Такий ризик обумовлюється серед іншого можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання за вчинення кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 . Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження. Наведені обставини в сукупності дають підстави дійти до висновку щодо існування ризику можливого вчинення ОСОБА_4 дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Наявність ризику знищення, приховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, підтверджується тим, що після набуття статусу підозрюваного ОСОБА_4 отримав можливість оцінити обсяг наявних у сторони обвинувачення доказів, а також роль речей і документів, які можуть бути використані як докази, може використати набуті службові, професійні та особисті зв`язки, зокрема серед посадових осіб Кабінету Міністрів України, Верховної Ради України, Офісу Президента України, із метою вчинення впливу та тиску на посадових осіб Мінрегіону, ДП «Укркомунобслуговування», Державної агрофірми «Kвіти України» та інших осіб із метою вжиття заходів щодо знищення, приховування або спотворення речей чи документів, актуальних для досудового розслідування, у тому числі тих, що перебувають у володінні вищезазначених суб`єктів владних повноважень, а також може здійснювати перешкоди в отриманні (вилученні) таких речей і документів стороною обвинувачення.

Існування ризику незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні підтверджене встановленою КПК України процедурою отримання показань від свідків, тим, що незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрювану особу, так і свідків, які можуть надати показання щодо інших важливих обставин кримінального провадження, що не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із ним, наявністю цього ризику не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

У той же час, ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином був визнаний слідчим суддею в ухвалі від 20.06.2025 недоведеним. З такими висновками погодилась і колегія суддів в ухвалі від 01.07.2025.

Поряд з цим, ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення є ймовірним, з огляду на набуття ОСОБА_4 процесуального статусу обвинуваченого в іншому кримінальному провадженні.

Отже, слідчий суддя погоджується із наявністю ризиків, передбачених п.п.1-3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. У той же час, стороною захисту не надано доказів на підтвердження того, що такі ризики на даний час перестали існувати.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, про що просили захисники, слідчий суддя виходить з того, що за наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, у тому числі тяжкого корупційного кримінального правопорушення, за обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, а також за наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити чи приховувати речі та документи, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, необхідним є саме тримання під вартою.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів, буде недостатнім стримуючим фактором для ОСОБА_4 від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_4 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

За доводами сторони захисту, матеріальний стан підозрюваного наразі суттєво погіршився, оскільки у зв`язку з перебуванням під вартою, він не може працювати і отримувати заробітну плату.

Окрім того, заслуговують на увагу доводи захисників про те, що ОСОБА_4 , як обвинуваченим у кримінальному провадженні №0000358 від 03.08.2023, внесено грошові кошти у розмірі 89 001 244,00 гривень в якості застави на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 27.09.2024 у справі №991/9167/24.

Такі обставини безумовно впливають на майновий стан ОСОБА_4 та його можливості щодо внесення на рахунок суду грошових коштів в значних обстягах.

У той же час, слідчий суддя враховує, що розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді від 20.06.2025, в межах кримінального провадження № 0000088 від 22.02.2024, до цього часу за підозрюваного не внесений, що вказує на те, що такий розмір застави може бути непомірним для ОСОБА_4 .

Поряд з цим варті уваги і висновки, викладені в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 15.05.2023 у справі №991/3711/23, зокрема, щодо того, що стандарт доказування стороною обвинувачення відповідного майнового стану підозрюваної особи з перебігом ефективного досудового розслідування має зростати, особливо у разі, якщо: встановлення попереднього розміру застави базувалось серед іншого на припущенні про можливість володіння нею значними активами на підставі непрямих доказів; а також факту тривалого невнесення застави в раніше визначеному розмірі.

За наведених обставин суд приходить до висновку про можливість часткового задоволення клопотання захисника та зміни застосованого до ОСОБА_4 запобіжного заходу саме в частині зменшення підозрюваному суми застави, визначеної, слідчим суддею в ухвалі від 20.06.2025 у справі №991/6013/25, як альтернативного запобіжного заходу - до 90 000 000 (дев`яносто мільйонів) гривень. На переконання слідчого судді, такий розмір застави на даній стадії досудового розслідування нівелює встановлені ризики та зможе урівноважити інтереси сторін щодо запобігання вчиненню дій, спрямованих на перешкоджання здійсненню кримінального провадження. Застосований до ОСОБА_4 запобіжний захід в іншій частині продовжує діяти без змін.

Керуючись статтями 132, 177, 182, 183, 194, 199, 201, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід в частині визначеного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення його розміру із 100 000 000, 00 грн (ста мільйонів гривень) на 90 000 000,00 грн (дев`яносто мільйонів гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду:

,

номер рахунку за стандартом ІВАN НОМЕР_1 .

Роз`яснити, що за умови внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладено обов`язки, визначені ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 20.06.2025 (справа №991/6013/25, провадження № 1-кс/991/6074/25).

У решті застосований до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід залишити без зміни.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1