Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3182/25
Номер провадження 1-кс/711/866/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

скаржниці - ОСОБА_3

прокурора - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у невнесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 27.03.2025,-

ВСТАНОВИВ:

Скаржниця ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність Черкаської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням від 27 березня 2025 року.

Свою скаргу обґрунтовує тим, що вона є мамою загиблого під час бойових дій військовослужбовця ОСОБА_5 , 2001 року народження, проте при наявності повного пакету документів, які згідно Закону надають їй право на отримання пенсії по втраті годувальника, управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області їй було протиправно та незаконно відмовлено. При цьому, коли питання встановлення факту вирішувалось судом, представники УПФ двічі не з`являлись в судові засідання, що потягло за собою відкладення судового розгляду.

27 березня 2025 року вона звернулась до Черкаської обласної прокуратури з повідомленням про злочин, в якому просила внести відомості до ЄРДР про вчинення уповноваженими особами Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області злочинних дій, що містять ознаки «зловживання владою» та перевищення службових повноважень».

Вказує, що на день подання даної скарги вимоги ст.214 КПК України невиконані, а тому просила зобов`язати уповноважену особу Черкаської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР за її повідомленням від 27.03.2025, про що надати їй відповідний витяг, розпочати досудове розслідування та визнати її потерпілою.

Скаржниця ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала скаргу, та, посилаючись на викладені в скарзі доводи, просила її задовольнити. Крім того, зазначила, що 17 квітня 2024 року загинув її пасинок ОСОБА_5 , якого вона виховувала з 2-х років. Рішенням суду було встановлено факт її перебування на утриманні ОСОБА_5 , після чого вона звернулась до ГУ НГУ із заявою на призначення пенсії по втраті годувальника за загиблого, яке підготувало необхідний пакет документів, направивши її документи до ГУ ПФУ в Черкаській області. Проте, всупереч вимог Законодавства, уповноваженими особами ГУ ПФУ в Черкаській області їй було відмовлено в призначенні пенсії по втраті годувальника. Вважає дії цих осіб злочинними, які підпадають під ознаки «зловживання владою» та «перевищенням службових повноважень», у зв`язку з чим просила зобов`язати прокурора внести відповідні відомості до ЄРДР за її повідомленням від 27.03.2025 та розпочати досудове розслідування. Відповідаючи на питання суду зазначила, що рішення ГУПФУ в Черкаській області про відмову у призначенні пенсії по втраті годувальника за загиблого, в порядку адміністративного судочинства не оскаржувала, оскільки вважала за необхідне порушити стосовно цих осіб кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення скарги, посилаючись на те, що повідомлення ОСОБА_3 , подане на адресу Черкаської обласної прокуратури 27.03.2025 року не містило відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 365 КК України та не відповідало вимогам, встановленим ст. 214 КПК України, а незгода заявниці з рішенням ГУ ПФУ в Черкаській області про відмову у призначенні їй пенсії по втраті годувальника, яке б могло бути предметом судового розгляду в порядку адміністративного судочинства, не є безумовною підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

Заслухавши пояснення скаржниці, думку прокурора, дослідивши письмові матеріали, додані до скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що 27 березня 2025 року ОСОБА_3 звернулась до Черкаської обласної прокуратури з повідомленням про вчинення, як на думку заявниці, уповноваженими особами ГУ ПФУ в Черкаській області кримінальних правопорушень, що підпадають під ознаки «зловживання владою» та «перевищення службових повноважень», які виразились у тому, що за результатом розгляду її звернення та доданого до нього пакету документів, в тому числі і рішення суду про встановлення факту, було відмовлено в призначенні пенсії в разі втрати годувальника за загиблого ОСОБА_5 , якого, як зазначає остання, виховувала з 2-х років. У зв`язку з чим просила уповноважену особу Черкаської обласної прокуратури внести відповідні відомості до ЄРДР, про що надати їй відповідний витяг, розпочати досудове розслідування та визнати її потерпілою.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_3 у зв`язку з відсутністю підстав для внесення відомостей до ЄРДР повідомлення останньої було направлено до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області для перевірки та надання відповіді.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, дізнавача яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Також, слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Вказана вище інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

При цьому, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

Таким чином, детально вивчивши та надавши оцінку повідомленню ОСОБА_3 від 27.03.2025 про вчинення уповноваженими особами ГУ ПФУ в Черкаській області, кримінальних правопорушень, які, на думку заявниці, підпадають під ознаки «зловживання владою» та «перевищення службових повноважень», слідчий суддя вважає, що ні сама заява, ні додані до неї матеріали, досліджені в судовому засіданні на обґрунтування її вимог, не містять відомостей, які б вказували на вчинення уповноваженими особами ГУ ПФУ в Черкаській області кримінально - караних дій, а фактично зводяться до незгоди заявниці з прийнятим за результатами її звернення рішенням про відмову у призначенні пенсії в разі втрати годувальника за загиблого ОСОБА_5 відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що не може бути безумовною підставою для внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Посилання ОСОБА_3 на ознаки складу кримінальних правопорушень, за ознаками «зловживання владою» та «перевищення службових повноважень» містить лише суб`єктивний виклад обставин та є припущеннями скаржниці, суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій, а також ґрунтується на власному аналізі та баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність, що, на думку слідчого судді, свідчить про відсутність необхідності у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу, а тому, застосування механізму кримінального переслідування та процесуального примусу для дослідження інформації, зазначеної у поданому ОСОБА_3 повідомленні про кримінальне правопорушення у даному випадку є невиправданим.

Також, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення не містить відомостей щодо ймовірного завдання діями вказаних осіб істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб, наявність якої, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони, кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.

Окрім того, слід зазначити, що суб`єктом кримінального правопорушення за ст. 365 КК України «перевищення службових повноважень», на наявність ознак якого посилалась заявниця у повідомленні про злочин, є працівник правоохоронного органу, перелік яких визначається статтею 2 Закону України Про державний захист працівників суду та правоохоронних органів, відповідно до яких уповноважені особи Пенсійного фонду України не належать.

Тому, на переконання слідчого судді, ініціювання кримінального провадження за відповідними фактами може призвести до безпідставного залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також необґрунтованого витрачання сил і засобів правоохоронних та судових органів та призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

Крім того, в разі незгоди ОСОБА_3 з прийнятим уповноваженими особами ГУ ПФУ в Черкаській області рішенням про відмову у призначення пенсії в разі втрати годувальника, остання мала право оскаржити відповідне рішення в порядку адміністративного судочинства України.

У постанові Великої Палати № 818/1526/18 від 30.01.2019, зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в повідомленні про злочин від 27.03.2025 об`єктивних даних, які б свідчили про ймовірність вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 365 КК України, а викладених у повідомлені ОСОБА_3 обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

Крім того, посилання скаржниці на норму ст. 214 КПК України, яка, на її думку, встановлює не право, а обов`язок слідчого або прокурора внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування оцінюється слідчим суддею також критично, оскільки дана норма свідчить лише про те, що правова оцінка заяви про кримінальне правопорушення не може бути надто детальною (щодо кожної з ознак складу кримінального правопорушення) з урахуванням початкового етапу дослідження події імовірного кримінального правопорушення та обмеженістю правових можливостей щодо не тільки пізнання тих чи інших обставин, але й можливості детального обґрунтування наявності повного складу кримінального правопорушення, що характерно для підсумкових рішень у кримінальному провадженні (винесення вироку чи закриття кримінального провадження).

Таким чином, скаржницею не доведено обов`язок уповноважених осіб Черкаської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень за її повідомленням від 27.03.2025 та, як наслідок, їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за наслідками надходження заяви, а тому в задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Черкаської обласної прокуратури, яка полягає у невнесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 27.03.2025 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1