Провадження № 1-кс/761/9064/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 005 36 від 14.06.2024,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна звернувся адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 .

Обґрунтовуючи клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.12.2024 задоволено клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 005 36 від 14.06.2024 про арешт майна, накладений арешт на: мобільний телефон «Xiaomi» 12T, IMEI: НОМЕР_1 , з номером НОМЕР_2 ; витяг ДРРП №384905880 на 1 арк.; технічний паспорт на 2 арк.; договір купівлі-продажу квартири від 29.06.2024 на 2 арк.; договір про надання послуг від 27.09.2024 з додатком на 3 арк.; документи щодо діагностики стану здоров`я для отримання інвалідності ОСОБА_5 на 35 арк.; купюри, схожі на грошові кошти українська гривня, номіналом 1000, кількістю 210 шт. на суму 210 000 грн; номіналом 500, кількістю купюр 724 шт. на суму 362 000 грн; номіналом 200, кількістю купюр 100, на суму 20 000 грн. Загальна сума 592 000 грн., купюри схожі на долари США номіналом 100, кількістю купюр - 20 шт. на суму 2 000 (дві тисячі) доларів США, платіжна інструкція 1.81744087.1 на 1 арк. (справа № 761/47097/24).

Однак представник власника майна вважав, що арешт підлягає скасуванню з огляду на те, що арештоване майно не має релевантного значення для досудового розслідування, що суперечить критеріям доказовості, встановленим статтею 98 КПК України. Окремо наголошував, що ОСОБА_5 не є стороною кримінального провадження та жодним чином з ним не пов`язаний.

У судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав з підстав у ньому наведених, та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, аргументуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, необхідність в арешті майна не відпала.

Слідчий суддя, заслухавши думки учасників розгляду, дослідивши наявні документи, дійшов висновку про таке.

Головним слідчим управлінням Служби безпеки України за процесуальним керівництвом відділу Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 005 36 від 14.06.2024 за ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.12.2024 задоволено клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 у вказаному вище кримінальному провадженні про арешт майна, накладений арешт на: мобільний телефон «Xiaomi» 12Т, IME1: НОМЕР_1 , з номером НОМЕР_2 ; витяг ДРРП №384905880 на 1 арк.; технічний паспорт на 2 арк.; договір купівлі-продажу квартири від 29.06.2024 на 2 арк.; договір про надання послуг від 27.09.2024 з додатком на 3 арк.; документи щодо діагностики стану здоров`я для отримання інвалідності ОСОБА_5 на 35 арк.; купюри, схожі на грошові кошти українська гривня, номіналом 1000, кількістю 210 шт. на суму 210 000 грн; номіналом 500, кількістю купюр 724 шт. на суму 362 000 грн; номіналом 200, кількістю купюр 100, на суму 20 000 грн. Загальна сума 592 000 грн., купюри схожі на долари США номіналом 100, кількістю купюр - 20 шт. на суму 2 000 (дві тисячі) доларів США, платіжна інструкція 1.81744087.1 на 1 арк. (справа № 761/47097/24).

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК, якою передбачено, що власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно компетенцією суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

З ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.12.2024 вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання існували достатні підстави для висновку, що вилучене майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, тобто існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, а арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження такого майна як речового доказу.

Крім того, з ухвали вбачається, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК, у зв?язку з чим слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що вилучене майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК, та наклав арешт на таке майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

З пояснень прокурора у судовому засіданні встановлено, що слідчі дії в обсязі, необхідному для встановлення об?єктивної істини по справі тривають, майно визнане речовими доказами, щодо мобільного телефону призначено судову комп?ютерно-технічну експертизу.

Обставини, установлені ухвалою слідчого судді від 24.12.2024 при клодотання про арешт майна, не змінилися, а саме ту, що арештоване майно в дозвіде критеріям, визначених ст. 98 КПК.

Крім того, з клопотання та долучених до нього документів вбачається, що вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на цій стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.12.2024, якою накладено арешт на вказане майно.

Наведене дає слідчому судді підстави для висновку, що необхідність арешту на зазначене у клопотанні майно на теперішній час не відпала.

Слідчий суддя частково погоджується з аргументацією заявника щодо порушення рішенням про накладення арешту прав власності ОСОБА_5 .

У той же час, право власності не є абсолютним, статтею 41 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід?ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об?єктом власності, можливе у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

У цьому випадку обмеження права власності ОСОБА_5 відбулося на підставі судового рішення, тобто у спосіб, передбачений законом.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які винесені на його розгляд, перевіривши надані докази, з урахуванням вищенаведеного, дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Керуючись ст. 22, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 005 36 від 14.06.2024 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.12.2024 у справі № 761/47097/24, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1