У Х В А Л А

04 вересня 2025 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0001915, відомості про яке 02 вересня 2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, про арешт майна,-

У С Т А Н О В И В:

03.09.2025 до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 поштою надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0001915, відомості про яке 02 вересня 2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що 02.09.2025 року о 10 год. 19 хв. за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, поблизу будинку №18 навпроти маркету «Рулька» керуючи автомобілем марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_1 , тверезий, не працює під час проїзду нерегульованого пішохідного переходу в напрямку від вул. Січневий прорив до вул. Ярослава Мудрого не надав перевагу в русі та допустив наїзд на пішохода ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка переходила пішохідний перехід з права наліво, відносно руху автомобіля. Після цього інший транспортний засіб Chevrolet Lacetti, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає: АДРЕСА_2 , не працює, тверезий, виїжджаючи з парковки на головну дорогу вул. Сквирське шосе на право до вул. Ярослава Мудрого та не помітивши пішохода, який лежав на дорозі, здійснив наїзд на її ногу. В наслідок дорожньо-транспортної пригоди потерпілу ОСОБА_5 було госпіталізовано до КНП БМР Білоцерківська МЛ №2, у відділення реанімації з попереднім діагнозом: забій головного мозку, перелом основи черепа, церебральна кома, закритий перелом шийки правого стегна. 02.09.2025 відомості про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001915. Автомобіль марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 володільцем даного транспортного засобу є ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 .

У судове засідання прокурор не прибула, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, надавла до суду заяву, в якій просить розглянути клопотання у її відсутність, а також в своїй заяві вказала, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Користувач транспортного засобу на який прокурор просить накласти арешт ОСОБА_8 про розгляд справи повідомлена належним чином, також до суду надала заяву в якій просить розгляд клопотання проводити без її участі, клопотання прокурора підтримує в повному обсязі.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Так, слідчим відділом Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню за №0001915, відомості про яке 02 вересня 2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

В судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що 02.09.2025, вказаний автомобіль марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 по кримінальному провадженні визнаний речовим доказом.

Крім того в поданому клопотання прокурором доведено, що з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення перетворення і відчуження, у відповідності до ст. 170 КПК України, необхідно накласти арешт майна на автомобіль марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 володільцем даного транспортного засобу є ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 , з механічними пошкодженнями утвореними в ході досліджуваного ДТП, який був вилучений слідчим в ході огляду місця події проведеного 02.09.2025.

На даний час по кримінальному провадженні необхідно призначити інженерно-технічну експертизу з метою встановлення технічного стану автомобіля марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 і використати його при проведенні слідчого експерименту.

В свою чергу, повернення даного автомобіля може призвести до їх приховування, пошкодження, знищення або псування, та у подальшому унеможливить їх використання як речового доказу у кримінальному провадженні, унеможливить проведення необхідних судових експертиз з ними, в тому числі інженерно-технічних експертиз та слідчого експерименту.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, арешт майна - це один із заходів забезпечення кримінального провадження, суть якого полягає у тимчасовому позбавленні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна носить тимчасовий характер, оскільки остаточне рішення про те, що належить вчинити з майном, яке арештоване, буде вирішено судом при ухваленні вироку (ст. 368 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно зі ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні. підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене та те, що з метою повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального провадження та з`ясування обставин, що мають значення для досудового розслідування, необхідно провести інженерно-технічну експертизу при цьому дослідивши автомобіль марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 , який є речовим доказом та несе на собі інформацію про обставини скоєного кримінального правопорушення, а тому необхідно накласти арешт на вказане майно.

Враховуючи наведене, оцінюючи в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання прокурора про накладення арешту, підлягає задоволенню.

Вказані обставини є достатніми підставами, передбаченими ст.98,п.3,п.1,п4ч.2 ст.167, 170,175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, для арешту тимчасово вилученого майна,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0001915, відомості про яке 02 вересня 2025 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 02.09.2025 під час огляду місця події за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Сквирське шосе, поблизу будинку №18 навпроти маркету «Рулька», на автомобіль марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 , на якому були зафіксовані наявні механічні пошкодження які могли виникнути в наслідок даної ДТП, власником вказаного вище майна, тобто, автомобіля марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 володільцем даного транспортного засобу є ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 , та зберігати автомобіль марки ВАЗ-21150 номерний знак НОМЕР_1 на майданчику тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: Київська область, Білоцерківський район, 4-й км. автодороги Р-17 сполученням «Біла ЦеркваВолодарка», кадастровий номер: :01:029:0160.

Заборонити використовувати вказане майно за призначенням, а також заборонити розпоряджатися будь-яким чином арештованим майном до прийняття рішення у даному кримінальному провадженні.

Копію направити прокурору Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 для виконання та направити користувачу майна ОСОБА_7 для відома.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя:ОСОБА_9