Справа № 203/699/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2025 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська, громадянина України,

з вищою освітою, не одруженого, утриманців не маючого, офіційно працевлаштованого, раніше не судимого,

зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000333,-

ВСТАНОВИВ:

СВ ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000333, відомості за яким внесено до ЄРДР 01.02.2025 року за ч.1 ст.286 КК України.

Постановою слідчого від 01.02.2025 року правову кваліфікацію кримінального правопорушення було змінено з ч.1 ст.286 на ч.1 ст.286-1 КК України.

Також 01.02.2025 року в порядку ст.208 КПК України було затримано ОСОБА_5 та в цей же день останньому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України за фактом порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесні ушкодження.

В наданому клопотанні слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та посилаючись на викладені в ньому підстави, просив задовольнити останнє.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили клопотання задовольнити частково, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також обставини, що враховуються при його обранні, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Згідно ч.ч.1,2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч.ч.1,4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, питання остаточної кваліфікації дій, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення відповідного злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протокол огляду місця ДТП зі схемою та фотознімками, протокол огляду автомобіля, протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 та довідка щодо виявлених у неї тілесних ушкоджень, протоколи допиту свідків, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України та дають вагомі підстави вважати про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 на підставі вагомих доказів повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії нетяжких злочинів, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3-х років.

Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останнім можливості засудження до позбавлення волі, що висунута йому підозра грунтується у т.ч. на показах потерпілого та свідків, відомості про яких наявні в долучених до клопотання матеріалах, дають достатні підстави вважати про можливість вчинення підозрюваним дій з переховування від органів досудового розслідування, впливу на потерпілого та свідків з метою зміни ними обсягу та змісту своїх показань на користь підозрюваного.

В частині впливу на вже допитаних свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії подальшого досудового розслідування та судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України.

Поряд з цим, слідчий суддя також враховує правову позицію в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», де зазначено, що за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 §1(с) Конвенції.

Також слідчий суддя приймає до уваги вік підозрюваного, наявність у нього постійного, зареєстрованого місця проживання, його офіційне працевлаштування.

Таким чином, з урахуванням наявних ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.3 ст.175 КПК України, фактичних обставин кримінального правопорушення, яке інкримінуються підозрюваному; даних про його особу; слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1-4 ч.5 ст.194 КПК України.

Вказаний запобіжний захід та обов`язки на переконання слідчого судді є достатніми на даному етапі досудового розслідування, забезпечать запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного. Крім того, останній не буде позбавлений можливості продовжити працювати та отримувати дохід, що також забезпечить можливість відшкодування ним завданої потерпілим шкоди.

Місцем перебування підозрюваного під домашнім арештом визначити адресу його зареєстрованого та фактичного постійного проживання АДРЕСА_1 .

Строк запобіжного заходу визначити до 01.04.2025 року включно.

Керуючись ст.ст.177,178,181,183,184,193,194,196,369-372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, за місцем його зареєстрованого та фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк до 01 квітня 2025 року включно, із забороною залишати житло в період часу з 20-00 г. до 07-00 г., за винятком необхідності отримання невідкладної медичної допомоги або наявності інших обставин, що загрожують життю та здоров`ю, у т.ч. для слідування в укриття під час повітряних тривог.

Покласти на підозрюваного на строк до 01 квітня 2025 року включно наступні обов`язки:

-прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись за межі Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні щодо обставин цього провадження;

В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до вимог ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу направити для виконання до органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1