Справа №:755/2082/25
Провадження №: 1-кс/755/463/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" лютого 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про проведення обшуку у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 березня 2023 року за № 0001028, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив :

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

До слідчого судді даного місцевого суду надійшло клопотання слідчого, котре погоджене з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про проведення обшуку, у межах вказаного кримінального провадження,у зв`язку зі здійсненням у ньому досудового розслідування та необхідністю встановлення обставин передбачених ст. 2, 9, 91 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України при наявності на передумов визначених ч. 1 ст. 234 Кодексу.

ІІ. Встановлені обставини у ході розслідування та наведені у клопотанні відомості на їх підтвердження щодо доцільності обшуку

СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві розслідується наведене кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 КК України, за матеріалами Головного управління з протидії системним загрозам управлінню державою Департаменту захисту національної державності служби безпеки України, а саме: рапорт про виявлення кримінального правопорушення, реєстр. №5/6/3/1-4693 від 15 березня 2023 року, повідомлення про кримінальне правопорушення реєстр. №5/6/3/1-4694 від 15 березня 2023 року та висновок щодо якості ЛЗ «NABOTA» №001 від 15 березня 2023 року.

Досудовим розслідуванням, в ході аналізу отриманих матеріалів, встановлено таке:

? організація контрабанди і незаконного ввезення - ТОВ «МІРАТОКС» є одним із основних учасників схеми, яка включає ввезення фальсифікованих та незареєстрованих лікарських засобів до України. Препарати, які імпортуються цією компанією, включають ліки, не зареєстровані в Україні, зокрема «NABOTA», який є одним з препаратів, що піддаються експертизі.

? невідповідність ліцензії - цитата: "Вказана компанія не має відповідної ліцензії на реалізацію лікарських засобів", тож ТОВ «МІРАТОКС» не має відповідної ліцензії на реалізацію лікарських засобів, що є порушенням законодавства України;

? мережа продажу - для реалізації лікарських засобів ТОВ «МІРАТОКС» створило мережу філій в обласних центрах України, що дозволяє їм незаконно продавати продукцію по всій країні. Продаж лікарських засобів здійснюється через кур`єрську доставку або за допомогою Нової Пошти;

? незареєстровані і фальсифіковані препарати - цитата «Здійснюється реалізація фальсифікованих та неякісних лікарських засобів і виробів медичного призначення компанією ТОВ «МІРАТОКС»» - можна прийти до висновку, що ТОВ «МІРАТОКС» займається реалізацією незареєстрованих лікарських засобів, таких як «MELSMON», «LIPORASE», та «NEO-CAIN», що є фальсифікатами або ліками, зареєстрованими в інших країнах, зокрема в Росії;

? експертиза препарату «NABOTA» - цитата "Відповідно до висновку експертизи ЛЗ «NABOTA» не відповідає вимогам МКЯ ЛЗ до РП №UA/19266/01/01 від 15.03.2022" - лікарський засіб «NABOTA», закуплений для проведення експертизи, не відповідає вимогам щодо реєстрації та якості. Це підтверджує, що препарат не відповідає вимогам МКЯ ЛЗ (Міжнародних стандартів якості лікарських засобів).

Тобто, ТОВ «МІРАТОКС» займається незаконною діяльністю, що включає ввезення і продаж фальсифікованих та незареєстрованих лікарських засобів на території України. Це створює серйозну загрозу для здоров`я пацієнтів, оскільки вказані препарати не проходили належних перевірок якості та можуть бути небезпечними для використання.

Окрім того, від Державної служби України з лікарських засобів та контролю за наркотиками на запит слідчого надійшла відповідь, що ТОВ «МІРАТОКС» не отримувало ліцензію на право здійснення господарської діяльності з обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, та з заявою на її отримання до Держлікслужби не зверталось; не отримувало ліцензію з виробництва (виготовлення) лікарських засобів в умовах аптеки, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, виробництва лікарських засобів (промислового), імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів), та з заявою на її отримання до Держлікслужби не зверталось.

Тим самим, ТОВ «МІРАТОКС» не має право здійснювати господарську діяльність з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів), діяльності з обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року №770.

Крім того, 07 квітня 2023 року в якості свідка були допитані:

(а) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котра зауважила про таке:

? обставини звернення до компанії - цитата: «22.03.2023 року в інтернеті я наткнулась на сайт miratox.com.ua, де виявила, що дана компанія займається збутом засобами медичного призначення для спеціалістів естетичної медицини», тобто свідок підтверджує, що сайт miratox.com.ua рекламує продаж препаратів медичного призначення, відсутня інформація про наявність у компанії відповідних дозвільних документів на торгівлю медичними препаратами, що свідчить про незаконну діяльність;

? контакт із представником компанії - цитата: «…я вирішила зателефонувати за номером телефону НОМЕР_1 , який зазначений на даному сайті… слухавку взяла особа, яка представилась менеджером компанії на ім?я ОСОБА_6 », тож номер телефону пов`язує сайт із конкретною фізичною особою - «менеджером ОСОБА_6 », вказана особа пропонувала придбати медичний препарат «NABOTA», що є специфічним продуктом, який повинен реалізовуватися лише через сертифіковані канали;

? відправка препарату - цитата: «…27.03.2023 року я зателефонувала до ОСОБА_6 за номером телефону НОМЕР_2 … він надіслав мені через «Нову пошту» зазначений препарат, який я забрала на пошті», тож свідок безпосередньо підтверджує факт купівлі препарату через фізичну особу ( ОСОБА_6 ), який використовував «Нову пошту» для доставки. Важливі деталі: номер телефону НОМЕР_2 , дані відправника: ОСОБА_7 , тож відправлення було здійснено з поштового відділення;

? небезпечні наслідки використання препарату - цитата: «…приблизно через декілька днів застосування препарату «Nabota» я виявила явну деформацію на лиці… почервоніння та висип у місцях його дії», можна дійти до висновку, що використання препарату викликало серйозні побічні ефекти, що може свідчити про: неналежну якість препарату, відсутність сертифікації або фальсифікацію продукту. Це створює загрозу здоров`ю інших осіб, які могли придбати аналогічний препарат;

(б) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка відмітила:

? покупка препарату через інтернет - цитата: "Я вирішила зателефонувати за номером телефону НОМЕР_1 , який зазначений на даному сайті, після чого, слухавку взяла особа, яка представилась менеджером даної компанії на ім?я ОСОБА_6 ", а тому можна дійти до висновку, що сайт miratox.com.ua займається продажем медичних засобів для естетичної медицини, менеджером даного сайту є ОСОБА_6 , який запропонував препарат «NABOTA» як аналог «БОТОКСА», вартість препарату становила 4200 гривень за 1 ампулу;

? оплата та отримання препарату - цитата: "02.11.2023 року я направилась у відділення N? 45 Нової пошти, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. В. Черчилля, 2, де сплатила накладеним платежем грошові кошти у розмірі 4200 гривень", тобто можна дійти до висновку, що після узгодження покупки, була здійснена оплата за препарат накладеним платежем через «НОВУ ПОШТУ» в сумі 4200 гривень. Свідок отримала препарат в відділенні «НОВОЇ ПОШТИ» за адресою: м. Київ, вул. В. Черчилля, 2;

? негативні наслідки використання препарату - цитата: "однак, через декілька днів я виявила явну деформацію на лиці, яка виразилась у міграції даного препарату до інших частин обличчя та явним почервонінням та висипом", можна дійти до висновку, що після використання препарату у вигляді ін`єкції, свідок помітила деформацію на лиці з міграцією препарату в інші частини обличчя, а також почервоніння та висип.

Окрім того, досудовим розслідуванням у період з 21 по 23 грудня 2023 року проведено негласну слідчу (розшукову) дію - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки в ході якої було зафіксовано факт продажу лікарського засобу «NABOTA» з результатів якої встановлено наступне:

- 22 грудня 2023 року, згідно з телефонною розмовою, ОСОБА_9 і покупцем обговорюються питання продажу препарату «Nabota», що є частиною схеми незаконного збуту лікарських засобів.

Проаналізувавши вказану розмову можна прийти до висновку, що відсутність прямої інформації про препарат на сайті і пропозиція ОСОБА_9 переправити покупця до менеджера в іншому місті (менеджер - ОСОБА_10 ) можуть свідчити про намір здійснити продаж без ліцензії та без реєстрації препарату отриманого через нелегальні канали.

Крім того, слід звернути увагу на те, що ОСОБА_9 не надає ніяких конкретних відомостей про легальність продажу і намагається приховати прямий контакт з препаратом на сайті, що може бути частиною схеми для уникнення контролю.

Ця розмова розкриває схему незаконного продажу лікарських засобів через нелегальні або неофіційні канали, де ОСОБА_11 організовуються продажі препаратів без необхідної реєстрації та ліцензії;

- у подальшому відбувається телефонна розмова між ОСОБА_9 і ОСОБА_10 , яка є важливою для розуміння організації незаконного продажу лікарських засобів, зокрема препарату «Nabota».

Із неї можна прийти до висновку, що наявність клієнтки, яка намагається придбати препарат «Nabota» через неофіційні канали та бажання працювати не з представниками в інших містах, а безпосередньо в Києві, може вказувати на спробу уникнути офіційних процедур чи ліцензійних вимог.

Перевірка дипломів та інтерв`ювання клієнтів може бути необхідною для того, щоб переконатися в легітимності їх запитів, однак сама практика організації подібних продажів може бути незаконною, якщо препарати продаються без належного дозволу чи ліцензії.

Ця розмова також розкриває незаконну схему продажу лікарських засобів. ОСОБА_17 і ОСОБА_18 активно обговорюють, як організувати продаж препарату «Nabota» для клієнтки, що може вказувати на продовження нелегальних дій через мережу регіональних менеджерів і приховані канали;

- в ході переписки в менеджері «Viber» між покупцем та ОСОБА_10 було досягнуто домовленостей про продаж препарат «Nabota»;

- далі відбувається телефонний діалог між ОСОБА_12 і ОСОБА_13 , який стосується організації доставки товарів, ймовірно, незаконних лікарських засобів.

Проаналізувавши діалог можна прийти до висновку, що залишення товарів у гаражі та домовленість про їх подальше отримання через неформальні канали може вказувати на приховування доставки товарів від органів контролю, а слово "доставки" в контексті розмови стосується нелегальних лікарських засобів або іншої продукції, що передається без належних документів чи дозвільних ліцензій.

Розмова підтверджує участь ОСОБА_12 та ОСОБА_13 у схемі доставки, ймовірно, нелегальних товарів, зокрема медичних препаратів. Усі дії, що включають приховані або неофіційні канали доставки та зберігання товару, є частиною незаконного обороту продукції;

- в подальшому відбувається діалог між ОСОБА_14 і ОСОБА_13 також стосується організації доставки товару та оплати.

Проаналізувавши вказану розмову можна прийти до висновку, що неофіційний спосіб передачі товару (з забранням пакета залишеного на дорозі) свідчить про спробу уникнення офіційних каналів і можливих перевірок та є частиною незаконної схеми збуту.

Розмова між ОСОБА_14 і ОСОБА_13 підтверджує організацію незаконної доставки товарів, ймовірно, медикаментів, через неформальні канали. Використання "Нової пошти" і домовленість про оплату готівкою вказують на спроби уникнути контролю та приховати діяльність;

- в подальшому відбувається діалог між ОСОБА_12 і ОСОБА_13 , який відображає подальше уточнення деталей доставки та супутні питання, пов`язані з транспортуванням товару.

Як і в попередніх випадках, мова йде про доставку товарів, які, ймовірно, мають незаконний характер (лікарські засоби або інші заборонені предмети), що свідчить про організацію злочинної діяльності. Наявність специфічних інструкцій з доставки, що передбачають певні місця та маршрути, вказує на структуровану систему збуту товарів.

Розмова підтверджує організацію доставки товару через кур`єра, з уточненням деталей і маршруту доставки. Відсутність чіткої, офіційної документації і використання неформальних каналів комунікації і доставки може вказувати на участь у незаконному обігу лікарських засобів або інших заборонених предметів;

- в подальшому ОСОБА_13 було здійснено доставку лікарського препарату «NABOTA» покупцеві шляхом кур`єрської доставки за адресою: м. Київ, Дніпровський район, Броварський проспект, буд. 31/33.

Також, 23 грудня 2023 року було здійснено огляд місця події в ході якого було вилучено придбаний лікарський препарат «NABOTA».

Вилучений препарат був в корейському пакуванні, мав серію X23045A та термін придатності до 01 листопада 2025 року.

З відповіді від 27 січня 2025 року на запит від ТОВ «ТОТІСФАРМА ГРУП», яка має ексклюзивне (виключне) право на ввезення на територію України препарату «NABOTA». Аналізуючи вказану відповідь можна прийти до висновку, що:

? офіційний імпортер вказаного препарату - лише ТОВ «ТОТІСФАРМА ГРУП». Інші компанії не мають права завозити чи продавати цей препарат в Україні.

Запитувана серія X23045A не ввозилася - компанія не імпортувала та не реалізовувала лікарський засіб «NABOTA» із терміном придатності 01 листопада 2025 року;

? контрабанда та фальсифікати - компанії відомо про продаж препаратів невідомого походження через інтернет, але конкретних даних про незаконне ввезення немає;

? офіційне маркування - компанія імпортує «NABOTA» виключно в українському пакуванні. Продаж препарату у корейському пакуванні не здійснюється;

? ризики для здоров`я - походження серії X23045A невідоме, що може свідчити про фальсифікацію. Використання такого препарату небезпечно для життя та здоров`я.

Тож в ході здійснення розслідування можна дійти до висновку, що офіційний дистриб`ютор не має жодного відношення до цього препарату, а його наявність в Україні - це результат нелегального ввезення або підробки.

Таким чином, вбачається наявність достатніх підстав вважати, що необхідно отримати дозвіл на проведення обшуку об`єкта нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 000), належить на праві власності ОСОБА_15 (РНОКПП НОМЕР_3 ).

У світлі наведеного заявники просять задовольнити дане звернення у порядку ст. 234 КПК України.

ІІІ. Позиція ініціатора звернення

Відповідно до ч. 4 ст. 234 КПК клопотання про обшук розглядається у суді за участю слідчого або прокурора та, в цьому випадку, слідчий групи слідчих - слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 усудовому засіданні заявлене клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав викладених у його мотивувальній частині.

IV. Правове регулювання питання

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 234. Обшук

1. Обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

3. У разі необхідності провести обшук слідчий за погодженням з прокурором або прокурор звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням, яке повинно містити відомості про: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, […]; 3) правову кваліфікацію кримінального правопорушення […]; 4) підстави для обшуку; 5) житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, де планується проведення обшуку; 6) особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться; 7) індивідуальні або родові ознаки речей, документів, іншого майна або осіб, яких планується відшукати, а також їхній зв`язок із вчиненим кримінальним правопорушенням; 8) обґрунтування того, що доступ до речей, документів або відомостей, які можуть у них міститися, неможливо отримати органом досудового розслідування у добровільному порядку шляхом витребування речей, документів, відомостей відповідно до частини другої статті 93 цього Кодексу, або за допомогою інших слідчих дій, передбачених цим Кодексом, а доступ до осіб, яких планується відшукати, - за допомогою інших слідчих дій, передбачених цим Кодексом. Зазначена вимога не поширюється на випадки проведення обшуку з метою відшукання знаряддя кримінального правопорушення, предметів і документів, вилучених з обігу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання […].

5. Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: 1) було вчинено кримінальне правопорушення; 2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; 3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; 4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи; 5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

V. Оцінка слідчого судді

Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України, заслухавши думку заявника, приходить до наступного.

Підстави проведення обшуку визначені ст. 234 КПК України, яка відноситься до Глави 20. Слідчі (розшукові) дії указаного Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 2 ст. 223 КПК України).

З урахуванням того, що, згідно із п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню через призму того, що процесуальними джерелами доказів є у тому числі речові докази, висновки експертів (ст. 84 КПК України).

Речовим доказом є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій (ст. 98 КПК України).

В постанові від 27 січня 2022 року в справа № 11-132сап21 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що з урахуванням змісту ч. 5 ст. 234 КПК України під час вирішення питання про санкціонування обшуку житла стандарт доказування - «достатня підстава» є значно нижчим порівняно з такими стандартами як «поза розумним сумнівом» (що застосовується під час розгляду кримінального провадження по суті), так і «обґрунтована підозра» (за яким доводиться наявність підстав піддавати конкретну особу заходам забезпечення кримінального провадження), зокрема для надання відповідного судового дозволу закон не вимагає існування обґрунтованої підозри власника чи іншого володільця житла у вчиненні кримінального правопорушення.

У цьому випадку, слідчий суддя, вивчивши клопотання заявника та долучені до нього матеріали, вважає, що у ньому наявні в цілому відомості визначені ст. 234 КПК України.

Також наявні достатні підстав вважати, що: 1) було вчинено кримінальне правопорушення; 2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; 3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; 4) відшукувані речі, документи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі/іншому володінні особи; 5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Вказані дані засвідчуються вагомими доказами, що додані до клопотання, й котрі заслуговують на увагу та вказують на потребу перевірки у ході обшуку викладеної інформації. При цьому слідчий суддя зауважує, що для надання відповідного судового дозволу закон не вимагає існування обґрунтованої підозри власника чи іншого володільця житла у вчиненні кримінального правопорушення, однак для його отримання надані слушні та вагомі аргументи, котрі слід перевірити.

Обставин, які б слугували підставою для відмови у задоволенні клопотання, у судовому засіданні, слідчим суддею не встановлено.

Відповідно за таких умов є дійсною і сама доречність обшуку, адже, у цій ситуації, проведення обшуку необхідне з метоювстановлення відомостей визначених ст. 91, 234 КПК України, у даному кримінальному провадженні та виконання завдань визначних ст. 2, 9, 223 даного Кодексу.

Порушень вимог ст. 234 КПК України, Глави 20 КПК України - слідчі (розшукові) дії, та Глави 2 КПК України - засади кримінального провадження, у судовому засіданні, слідчим суддею не виявлено, як і не було встановлено відомостей, які б беззаперечно свідчили, що надання дозволу на обшук становитиме особистий та надмірний тягар, тобто, апріорі, таке втручання не може уважатися свавільним, оскільки отримання дозволу на його проведення здійснено з дотриманням принципу законності та воно є пропорційним до тяжкості вчиненого правопорушення та відповідає справжнім інтересам суспільства.

VІ. Висновок

Отже, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, у порядку ст. 94 КПК України, вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК свідчать про те, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню для досягнення мети регламентованої ч. 1 ст. 234 даного Кодексу, у тому числі з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення.

Щодо викладу резолютивної частини ухвали, то судом зауважується, що в постанові від 14 червня 2018 року Велика Палата Верховного Суду щодо п. 6 ч. 2 ст. 235 КПК України констатувала неправильність позиції щодо обов`язку слідчого судді вказувати в ухвалі про надання дозволу на проведення обшуку чіткий перелік речей, документів або інших відомостей, які б давали змогу ідентифікувати предмет майбутнього обшуку, та які саме речі, предмети, документи, знаряддя чи інше майно мають намір відшукати слідчі, а тому включі фактичних обставин цього провадження Суд убачає підстави для надання дозволу на обшук саме з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення.

Щодо указівки конкретних ПІБ осіб, котрим надається дозвіл на обшук, то слідчий суддя не уважає це доречним, позаяк Верховний Суд в постанові від 07 жовтня 2020 року у справі № 725/1199/19 вказав, що визначення в ухвалі слідчого судді конкретного слідчого або прокурора, які мають здійснювати обшук, знаходиться поза межами повноважень слідчого судді з контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та обмежуються в цій частині перевіркою того, чи є належним суб`єктом учасник кримінального провадження, який звернувся з клопотанням про проведення обшуку. Визначення конкретного прокурора або слідчого (їх групи) для проведення обшуку належить до законних повноважень прокурора (старшого прокурора, групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні) або старшого слідчої групи (керівника органу досудового розслідування).

На підставі викладеного та керуючись статтями 234-236, 309, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив :

клопотання - задовольнити.

Надати дозвіл на проведення обшуку об`єкта нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 000), належить на праві власності ОСОБА_15 (РНОКПП НОМЕР_3 ),з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання та вилучення знарядь кримінального правопорушення, речей і документів, у т.ч.: фальсифікованих лікарських засобів, мобільних телефонів та комп`ютерної техніки, що використовуються в злочинній діяльності, банківських карток, грошових коштів здобутих злочинним шляхом, чорнових записів, що мають значення для кримінального провадження.

Строк дії ухвали один місяць з дня її постановлення.

Ухвала про дозвіл на обшук може бути виконана слідчим чи прокурором у порядку передбаченому ст. 236 КПК України.

Інформація про приватне життя особи, отримана в порядку виконання даного судового рішення, не може бути використана інакше як для виконання завдань кримінального провадження. Кожен, кому наданий доступ до інформації про приватне життя особи, в порядку виконання даного судового рішення, зобов`язаний запобігати розголошенню такої інформації.

Ухвала оскарженню не підлягає, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_16