печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0002291, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.10.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0002291, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.10.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002291, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.10.2024, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману, яке належить потерпілій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_5 , здійснили телефонний дзвінок з номеру мобільного телефону НОМЕР_1 до потерпілої ОСОБА_6 , на номер мобільного телефону НОМЕР_2 , представились співробітниками ТЦК та СП та в ході телефонної розмови повідомили потерпілій про те, що її брат - ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 , нібито затриманий працівниками ТЦК та СП та для того щоб його відпустили необхідно заплатити грошові кошти в сумі 80 000 (вісімдесят тисяч) гривень на що потерпіла ОСОБА_6 погодилась.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння шляхом обману майном ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, з корисливих мотивів, діючи за попередньою змовою між собою, ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_5 , прибули за місцем проживання потерпілої, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , де ввівши в оману потерпілу ОСОБА_6 , попросили останню надати грошові кошти в сумі 120 000 (сто двадцять тисяч) гривень для звільнення нібито затриманого працівниками ТЦК та СП її брата - ОСОБА_7 .

На указане прохання потерпіла будучи введеною в оману, погодилась та передала грошові кошти в сумі 60 000 (шістдесят тисяч) гривень, 200 (двісті) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 8 233 (вісім тисяч двісті тридцять три) гривні 28 (двадцять вісім) копійок та 200 (двісті) Євро, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 9 190 (дев`ять тисяч сто дев`яносто) гривень 82 (вісімдесят дві) копійки.

Продовжуючи свій злочинний умисел направлений на заволодіння майном потерпілої, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , повідомили потерпілій, що указаної суми недостатньо, у зв`язку із чим, потерпіла будучи введеною в оману, передала ОСОБА_4 та ОСОБА_5 прикраси, а саме: старинний золотий наручний Швейцарський годинник з золотим браслетом, браслет та годинник оздоблені діамантами, вартістю 12 000 (дванадцяти тисяч) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 493 996 (чотириста дев`яносто три тисячі дев`ятсот дев`яносто шість) гривень 80 (вісімдесят) копійок; золотий наручний годинник з золотим браслетом, вартістю 3 000 (три тисячі) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 123 499 (сто двадцять три тисячі чотириста дев`яносто дев`ять) гривень 20 (двадцять) копійок; золотий ланцюжок вартістю 1 000 (одна тисяча) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 41 166 (сорок одна тисяча сто шістдесят шість) гривень 40 (двадцять) копійок; золотий ланцюжок, вартістю 350 (триста п`ятдесят) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 14 408 (чотирнадцять тисяч чотириста вісім) гривень 24 (двадцять чотири) копійки; комплект з золотої каблучки та золотого кольє, які оздоблені сапфірами, вартістю 5 000 (п`ять тисяч) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 205 832 (двісті п`ять тисяч вісімсот тридцять дві) гривні; комплект з золотої каблучки та золотих сережок, які оздоблені діамантами, вартістю 1 500 (одна тисяча п`ятсот) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 61 749 (шістдесят одна тисяча сімсот сорок дев`ять) гривень 60 (шістдесят) копійок; комплект з золотої каблучки та золотих сережок, які оздоблені смарагдами, вартістю 2 000 (дві тисячі) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 82 332 (вісімдесят дві тисячі триста тридцять дві) гривні 80 (вісімдесят) копійок; каблучка оздоблена аметистом, вартістю 200 (двісті) доларів США що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 8 233 (вісім тисяч двісті тридцять три) гривні 28 (двадцять вісім) копійок; каблучка оздоблена рубіном, вартістю 300 (триста) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 12 349 (дванадцять тисяч триста сорок дев`ять) гривень 92 (дев`яносто дві) копійки; один золотий ланцюжок, вартістю 250 (двісті п`ятдесят) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 10 291 (десять тисяч двісті дев`яносто одна) гривня 60 (шістдесят) копійок; золотий хрестик, вартістю 50 (п`ятдесят) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 2 058 (дві тисячі п`ятдесят вісім) гривень 32 (тридцять дві) копійки та золотий ланцюжок, вартістю 250 (двісті п`ятдесят) доларів США, що станом на 30.09.2024 відповідно до офіційного курсу валют встановленим НБУ складає 10 291 (десять тисяч двісті дев`яносто одна) гривня 60 (шістдесят) копійок.

Отримавши від потерпілої ОСОБА_6 указані грошові кошти та прикраси ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , покинули місце вчинення злочину після чого, розпорядились викраденим майном на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , завдали потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 1 148 633 (один мільйон сто сорок вісім тисяч шістсот тридцять три) гривні 86 (вісімдесят шість) копійок, що є особливо великими розміром.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обґрунтовано підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчинене в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

У подальшому, 01.10.2024 в період часу з 14 год 36 хв по 15 год 43 хв старшим слідчим СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 на підставі ст. 208 КПК України, було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході проведення особистого обшуку було виявлено та вилучено: предмети схожі на золоті прикраси, а саме: 5 золотих каблучок з камінням, два золотих годинника, один золотий ланцюг, 4 золоті сережки; - які запаковано до спеціального пакету №CR11000848; мобільний телефон марки «Samsung A51», червоного кольору; мобільний телефон марки «Motorola A13», ІМЕІ: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки «Sigma» ІМЕІ: НОМЕР_5 , ІМЕІ2: НОМЕР_6 , що запаковано до спеціального пакету №PSP2466493.

Вказані речі зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та являються предметом злочину, тобто вказані речі являються речовими доказами, які прямо чи опосередковано підтверджують обставини вчинення кримінального правопорушення.

01.10.2024 вище зазначені речі визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження.

02.10.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України..

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого від 01.10.2024 вилучені під час обшуку речі визнанні речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002291 від 01.10.2024.

Прокурором доведено, що вказане майно може бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою конфіскації майна, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 107, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення особистого обшуку затриманого в порядку ст.208 КПК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: предмети схожі на золоті прикраси, а саме: 5 золотих каблучок з камінням, два золотих годинника, один золотий ланцюг, 4 золоті сережки; - які запаковано до спеціального пакету №CR11000848; мобільний телефон марки «Samsung A51», червоного кольору; мобільний телефон марки «Motorola A13», ІМЕІ: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 ; мобільний телефон марки «Sigma» ІМЕІ: НОМЕР_5 , ІМЕІ2: НОМЕР_6 , які запаковано до спеціального пакету №PSP2466493 та належать та якими фактично користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1