ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 11-сс/821/490/24 Справа № 699/1824/24Головуючий в суді 1 інстанції ОСОБА_1
Категорія: ст. 303 КПК України Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2024 року

м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі:

секретаря - ОСОБА_5

особи, яка подала скаргу - ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 грудня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області,

в с т а н о в и в :

22 листопада 2024 року ОСОБА_6 звернувся до суду з вказаною скаргою, в якій просив зобов`язати службову особу ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області зареєструвати до ЄРДР кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 146, ч. 1 ст. 365 КК України, вчинене щодо ОСОБА_7 .

В обгрунтування скарги зазначав, що 20.11. 2024 о 08.10 год його дружина ОСОБА_8 повідомила йому, що в с. Нетеребка Черкаського району невідомі особи затягли в автомобіль її сина ОСОБА_7 , після чого ОСОБА_6 зателефонував на лінію 102 та заявив про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України, а саме незаконне позбавлення волі, вчинене організованою групою щодо ОСОБА_7 .

Крім того, вказував, що наступного дня о 16:45 год звернувся до ВП № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області для отримання витягу з ЄРДР про реєстрацію кримінального правопорушення за його заявою. Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України інформація в ЄРДР внесена не була. Йому надано для ознайомлення рапорт поліцейського про те, що 20.11.2024 працівники Національної поліції з двома представниками ТЦК в селі Нетеребка Черкаського району перевіряли військовозобов`язаних на предмет ухилення від процедур військового обліку.

Скаржник наголошував, що підстав для затримання ОСОБА_7 не було, оскільки він пред`явив тимчасове посвідчення щодо виключення його з військового обліку. Тому працівники відділення поліції та ТЦК перевищили свої службові повноваження та незаконно позбавили його волі.

Внаслідок указаних вище протизаконних дій поліцейських та представників ТЦК ОСОБА_7 був позбавлений можливості вчасно прибути на роботу та отримати заробітну плату, що завдало йому моральної шкоди.

Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 грудня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 .

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що з скарги не вбачається у чому саме полягала протиправність дій працівників поліції та ТЦК щодо ОСОБА_7 .

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, скасувати ухвалу та постановити нову, якою зобов`язати уповноважену особу ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 146, ч.1 ст. 365 КК України.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що слідчий суддя зробив помилкові висновки про відсутність в діях представників Національної поліції та ТЦК протиправних дій стосовно ОСОБА_7 , який їхав на своє місце роботи, коли вони його зупинили та супротив волі ОСОБА_7 повезли його до ТЦК.

Апелянт звертає увагу, що слідчий суддя проігнорувала відсутність з боку ОСОБА_7 вчинення будь-якого адміністративного або кримінального правопорушення, які б давали підстави для законного позбавлення волі ОСОБА_7 .

Наголошує на тому, що ОСОБА_7 пред`явив працівникам ТЦК та Національної поліції повістку, відповідно до якої він повинен прибути 25 листопада 2024 року до ТЦК, а тому 20 листопада 2024 року жодного адміністративного правопорушення, зокрема, ухилення від явки до ТЦК, він не вчиняв.

Крім того, апелянт звертає увагу, що ОСОБА_7 надав працівникам ТЦК та Національної поліції тимчасове посвідчення, відповідно до якого він не підлягає повторному медичному пересвідченню та непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку.

В обгрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апелянт вказує, що 02.12.2024 слідчий суддя оголосила резолютивну частину оскаржуваної ухвали, а повний текст він отримав через підсистему «Електронний суд» 06.12.2024, в зв`язку з чим просить поновити строк на апеляційне оскарження, як пропущений з поважних підстав.

Прокурор на розгляд справи не з`явився, про час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Заслухавши суддю-доповідача, думку ОСОБА_6 , який підтримав вимоги апеляційної скарги, просив задовольнити скаргу на бездіяльність щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, перевіривши матеріали справи та ухвалу слідчого судді в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

09.12.2024 ОСОБА_6 через підсистему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02.12.2024.

Як вбачається з матеріалів справи, 02.12.2024 слідчим суддею було проголошено резолютивну частину оскаржуваної ухвали, отже, 07.12.2024 є останнім днем строку на її апеляційне оскарження. Враховуючи, що 07.12.2024 припадає на вихідний день, тому останнім днем строку на подання апеляційної скарги вважається 09.12.2024.

За наведених обставин, ОСОБА_6 не пропустив строк, передбачений ст. 395 КПК України на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02.12.2024, а тому немає підстав для вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали.

Щодо питання законності та обґрунтованості ухвали слідчого судді, колегія суддів доходить наступних висновків.

Згідно з положенням п.1 ч.3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 грудня 2024 року постановлена з дотриманням вказаних вимог закону.

Як передбачено п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора - бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Приписами ч.2 ст.214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

У відповідності до ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298.

Згідно з п.1 глави 1 розділу 2 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

При цьому зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 20.11.2024 ОСОБА_6 зателефонував на службу «102» та повідомив, що 20.11.2024 о 08 год 55 хв за адресою: АДРЕСА_1 його сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівники ТЦК затримали, коли він їхав на роботу в с.Нетеребки, та повезли в Корсунь-Шевченківський військкомат. За цією заявою ОСОБА_6 , яка зареєстрована в ЄО №8042 від 20.11.2024 за фактом незаконне позбавлення волі або викрадення людини, помічником чергового ВП №1 (м. Корсунь-Шевченківський) Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 складено рапорт (а.с.17).

Згідно з відповіддю начальника СВ ВП №1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , вивченням матеріалів ІТС ІПНП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області №8042 від 20.11.2024 встановлено відсутність достатніх даних про наявність в діянні складу кримінального правопорушення та підстав для внесення відомостей до ЄРДР, відповідно до ст. 214 КПК України.

В скарзі ОСОБА_6 порушував питання про зобов`язання службових осіб ВП №1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області внести до ЄРДР відомості про вчинене по відношенню до ОСОБА_7 кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 146, ч.1 ст. 365 КК України.

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя мотивував тим, що скаржником не наведено підстав, які свідчать про вчинення працівниками ТЦК та поліції протиправних дій відносно ОСОБА_7 .

Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді.

Так, ОСОБА_6 звернувся із заявою про вчинення відносно ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України, а саме, незаконного позбавлення волі або викрадення людини, або ті самі діяння, вчинені щодо малолітнього або з корисливих мотивів, щодо двох чи більше осіб або за попередньою змовою групою осіб, або способом, небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, або таке, що супроводжувалося заподіянням йому фізичних страждань, або із застосуванням зброї, або здійснюване протягом тривалого часу, вчинені організованою групою або такі, що спричинили тяжкі наслідки.

Однак, слідчий суддя вірно вказав, що скаржником не наведено фактичних обставин, які б свідчили про вчинення працівниками ТЦК та поліції цього кримінального правопорушення, оскільки за результатами перевірки заяви ОСОБА_6 по факту незаконного позбавлення волі або викрадення людини, складено рапорт ДОП СП ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаські області ОСОБА_11 від 20.11.2024, відповідно до якого ОСОБА_7 був доставлений до третього відділу Черкаського РТЦК, за ухилення від мобілізації та його направлено для проходження ВЛК, в подальшому встановлено, що ОСОБА_7 знятий з військового обліку, тому адміністративний протокол за ст. 210 КУпАП відносно нього не складався.

Таким чином, працівниками ТЦК разом з поліцією виконувалися заходи спрямовані на виявлення призовників, військовозобов`язаних, резервістів, які порушують правила військового обліку, та в результаті перевірки встановлено, що відповідно до тимчасового посвідчення військовозобов`язаного НОМЕР_1 від 10.01.2022 ОСОБА_7 непридатний до військової служби з виключенням його з військового обліку, а тому адміністративний протокол на нього не складався.

Підстав стверджувати, що ОСОБА_7 незаконно позбавляли волі або викрали, тобто, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 146 КК України, за обставинами викладеними у заяві ОСОБА_6 , немає.

Стосовно вимог скарги ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України, колегія суддів вважає, що скарга в цій частині не підлягала до задоволення через те, що скаржником не доведено факт його звернення до правоохоронних органів із заявою про вчинення працівниками поліції та ТЦК кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України, оскільки саме заява про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до вимог ст. 214 КПК України, є підставою для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, ОСОБА_6 в скарзі особисто зазначає про звернення до правоохоронних органів лише із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 146 КК України.

Натомість, положення п.1 ч.1 ст. 303 КПК України передбачає можливість оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Доводи апелянта, що у його заяві містяться конкретні обставини, які вказують на наявність кримінального правопорушення та що дана заява відповідає вимогам закону та містить інформацію, яка підлягає внесенню до ЄРДР, апеляційний суд розцінює критично, оскільки такі не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи.

За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а підстав для її скасування, за доводами апеляційної скарги, колегією суддів не встановлено.

Керуючись статтями ч.2 ст. 376, 303, 304, 395, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 02 грудня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді