Справа № 526/459/25
Провадження № 1-кс/526/61/2025
У Х В А Л А

іменем України

19 лютого 2025 року слідчий суддя Гадяцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гадяч клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000029 від 14.02.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 309 ч. 1 КК України про арешт майна,

встановив:

17 лютого 2025 року до Гадяцького районного суду Полтавської області надійшло клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна.

Клопотання мотивує тим, що 14.02.2025 близько 15 год. 00 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , перебуваючи по вул. Панфілова в м. Гадяч Миргородського району Полтавської області, добровільно надав для огляду прозорий поліетиленовий пакет, в середині якого знаходилась кристалічна речовина білого кольору, зовні схожа на наркотичну. яку він зберігав для власних потреб без мети збуту.

Також в ході огляду було вилучено мобільний телефон «ZTE BLADE V8 LITE» IMEI1: НОМЕР_1 ,IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою оператора мобільного зв`язку «_ВФ Україна__» НОМЕР_3 , тобто до вказаної речі, здійснено тимчасовий доступ відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України.

За постановою дізнавача від 15.02.2025, мобільний телефон «ZTE BLADE V8 LITE» IMEI1: НОМЕР_1 ,IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою оператора мобільного зв`язку «_ВФ Україна__» НОМЕР_3 , визнано речовими доказами, оскільки вони повністю відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 100 КПК України речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Згідно ч. 8 ст. 100 КПК України 8. Реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На даний час слідство має відомості, що право володіння, користування та розпорядження мобільним телефоном ZTE BLADE V8 LITE» IMEI1: НОМЕР_1 ,IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою оператора мобільного зв`язку «_ВФ Україна__» НОМЕР_3 , має ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 131 КПК України одними із заходів забезпечення кримінального провадження є тимчасове вилучення майна та арешт майна.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно частини 1 статті 98 КК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі та використання, зокрема і в подальшій злочинній діяльності або настанню інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення спеціальної конфіскації необхідно застосувати заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

У судове засідання дізнавач ОСОБА_3 не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, просила клопотання задовольнити.

Власник майна у судове засідання не з`явився.

Заслухавши сторони та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні вказаного клопотання, з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до витягу з кримінального провадження №0000029 від 14.02.2025 року внесено відомості до ЄРДР, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.309 ч. 1 КК України.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.10 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно п.1, п.4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

У відповідності до пунктів 1, 2, 5 ч. 2 та ч. 4 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна , можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження .

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

В клопотанні дізнавачем не обґрунтоване доказове значення телефону в даному кримінальному провадженні. Згідно протоколу огляду в телефоні не знайдено переписок, які мають значення як доказ в цьому кримінальному провадженні.

Зважаючи на вище викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що в задоволенні даного клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 170 -173 КПК України, слідчий суддя -

ухвалив:

В задоволенні клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Миргородського районного відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000029 від 14.02.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 309 ч. 1 КК України про арешт майна- відмовити.

Мобільний телефон ZTE BLADE V8 LITE» IMEI1: НОМЕР_1 ,IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою оператора мобільного зв`язку «_ВФ Україна__» НОМЕР_3 повернути власнику ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 20.02.2025 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1