Справа № 752/3094/24
Провадження № 1-кс/752/2318/25
У Х В А Л А

19 березня 2025 року Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання подане старшим детективом підрозділу детективів Територіального управління Бюро економічної безпеки у місті Києві ОСОБА_3 погоджене прокурором - заступником керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000002 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

до Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання подане старшим детективом підрозділу детективів Територіального управління Бюро економічної безпеки у місті Києві ОСОБА_3 погоджене прокурором - заступником керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000002 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що детективами Територіального управління БЕБ у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000002 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Старший детектив зазначав, що кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 5 ст. 191 КК України, а тому у випадку визнання останнього винним у вчиненні злочину до нього може бути застосовано судом обов`язкове додаткове покарання, передбачене санкцією цієї статті, у вигляді конфіскації майна.

З огляду на зазначене, з метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання, а також з метою запобігання можливості відчуження вказаного майна підозрюваного слідчий за погодженням просив накласти арешт.

З метою забезпечення арешту майна слідчий просив розглянути дане клопотання без виклику підозрюваного відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України.

В судове засідання прокурор не з`явився, прокурор - заступник керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 надав заяву з проханням проводити розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що детективами Територіального управління БЕБ у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000002 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У зазначеному вище кримінального провадження 18.01.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.

За даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_5 на правах приватної власності належить земельна ділянка з кадастровим номером: :04:000:0299, площею 0.12 Га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 54.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частинами 2,6 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

В обґрунтування необхідності накладення арешту на вищевказане майно, старший детектив вказав на забезпечення можливої конфіскації майна у майбутньому.

Відповідно до ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Врахувавши правову підставу для арешту майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, а тому слід задовольнити копотання та накалсти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 .

На підставі викалденого, керуючись статтями 7, 9, 131, 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

клопотання подане старшим детективом підрозділу детективів Територіального управління Бюро економічної безпеки у місті Києві ОСОБА_3 погоджене прокурором - заступником керівника Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000002 від 03.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на земельну ділянку з кадастровим номером: :04:000:0299, площею 0.12 Га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 54.

Ухвала про накладення арешту виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1