Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2572/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, маючого базову середню освіту, неодруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000363 від 22.02.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.309 КК України, а також на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду та вчинення інших кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала із викладених у ньому підстав. Посилалась на наявність ризиків переховування ОСОБА_5 , який усвідомлюючи міру покарання, може переховуватися від суду, з метою уникнення покарання. Такий ризик обґрунтовувала також тим, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, адже не одружений, не має постійного місця роботи. Також обґрунтувала ризик вчинення інших кримінальних правопорушень тим, що підозрюваного лише 14.02.2025 звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного правопорушення, у зв`язку із закінченням строків притягнення до кримінальної відповідальності, що свідчить про те, що останній на шлях виправлення не став та висновків для себе не зробив. Відтак, обґрунтовувала, що більш м`який запобіжний захід не здатен запобігти ризикам, та навіть може призвести до продовження злочинної діяльності.

Захисник підозрюваного просив відмовити у задоволенні клопотання, вказуючи на необґрунтованість клопотання та недоведеність ризиків. Просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав свого захисника, просив обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Пояснив, що не втримався та дійсно замовив та отримав наркотичний засіб, втім, зрозумів, що більше такого робити не буде.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000363, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

У клопотанні про обрання запобіжного заходу зазначається, що досудовим розслідуванням встановлено, що у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановленому слідством місці та у невстановлений слідством час, однак не пізніше 20.02.2025, виник злочинний умисел спрямований на придбання та подальше зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP для власного вживання, без мети збуту.

Реалізуючи свій злочинний умисел, у невстановленому місці, за невстановлених обставин та часу, у невстановленої слідством особи, ОСОБА_5 незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, для власного вживання, без мети збуту, яку розпочав незаконно зберігати при собі 22.02.2025.

У подальшому, 22.02.2025 о 16 годині 50 хвилин, за адресою: вулиця Щекавицька, 44 в Подільському районі міста Києва, працівниками поліції зупинено ОСОБА_5 , у якого в цей же день в період часу з 18 години 53 хвилини по 19 годину 16 хвилин, під час проведення особистого обшуку, виявлено та вилучено прозорий поліетиленовий пакет з кристалоподібною речовиною білого кольору.

23.02.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин, без мети збуту, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, за нижченаведених обставин.

24.02.2025 поведено судову експертизу матеріалів речовин. Згідно висновку експерта, вилучена у ході проведення особистого обшуку речовина містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - Амфетамін, масою в речовині 1,335г.

Амфетамін згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 „Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів", „Списком №2 наркотичні засоби, обіг яких обмежено" в „Таблиці І", є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Згідно наказу № 280 від 15.05.2015 року Міністерства охорони здоров`я України „Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 № 188" встановлено, що до 0,15 г Амфетаміну є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г є великим розміром, а 15,0 і більше є особливо великим розміром.

Відтак, слідчий суддя звертає увагу на те, що підозру ОСОБА_5 пред`явлено за ч.2 ст.309 КК України (незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту у великих розмірах), однак маса амфетаміну 1,335г є невеликим розміром (діяння підпадає під ч. 1 ст.309 КК України).

Відповідно до ч. 1 ст.309 КК України незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту караються штрафом від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Про обґрунтованість вказаної підозри свідчать, зокрема, наступні матеріали досудового розслідування: рапорт старшого оперуповноваженого ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 22.02.2025, відповідно до якого 22.02.2025 за адресою: м. Київ, вул. Щекавицька, 44, було виявлено ОСОБА_5 , котрий мав при собі прозорий поліетиленовий пакет з кристалоподібною речовиною білого кольору; протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 22.02.2025, відповідно до якого, під час проведення особистого обшуку ОСОБА_5 виявлено та вилучено прозорий поліетиленовий пакет з кристалоподібною речовиною білого кольору; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 22.02.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 22.02.2025; висновок експерта.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) вчинити інше кримінальне правопорушення .

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Частиною третьою статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчим суддею встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

З`ясовуючи наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчим суддею враховується, що відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Як встановлено слідчим суддею, підозрюваний ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, є громадянином України, має базову середню освіту; не одружений, проживає разом з матір`ю. Раніше вчиняв адміністративні і кримінальні правопорушення, однак на даний час не має непогашеної чи незнятої судимості; зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, встановленим слідчим суддею, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання. На користь такого висновку свідчить також обставина щодо правильності чи неправильності кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч. 2 ст.309 КК України в контексті висновку експерта від 24.02.2025.

На думку слідчого судді, вказаний запобіжний захід є достатнім на даному етапі досудового розслідування та зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та своєчасне проведення основних слідчих дій у кримінальному провадженні. На даній стадії кримінального провадження основним обов`язком, виконання якого необхідне для забезпечення провадження, є обов`язок з`являтися до слідчого та суду. Таку мету можна досягти шляхом застосування особистого зобов`язання.

Згідно з ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З огляду на встановлені в ході судового розгляду обставини, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 179, 193, 194, 196, 202, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000363 від 22.02.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши на нього обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні, - до 22 квітня 2025 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1