Справа № 308/4665/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання прокурора - начальником відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000057 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні за №0000057 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , до якого вставлена сім-картка оператора мобільного зв`язку з номером телефону: НОМЕР_4 , належний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Управління здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, відомості про яке внесені в ЄРДР 26.03.2025 року за № 0000057, на підставі рапорту про виявлення кримінального правопорушення №58/355-Х від 24.03.2025, що надійшов з Хустського МРВ УСБУ в Закарпатській області.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в регіональній спільноті в месенджері «Viber» регулярно поширює повідомлення з інформацією про час та місце здійснення мобілізаційних заходів співробітниками ТЦК та СП, чим створює перешкоди в їх законній діяльності, у зв`язку з чим, наявні ознаки кримінального правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 114-1 КК України.

31.03.2025 відібрано пояснення в ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого він повідомив, що поширював повідомлення в регіональних спільнотах в месенджері «Viber» за допомогою належного йому телефону марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 .

31.03.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно надав для вилучення належний йому, вказаний вище мобільний телефон марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 .

31.03.2025 було надано доручення Хустського МРВ (з дислокацією в м. Виноградів) УСБУ в Закарпатській області яким було доручено здійснити огляд вказаного вище телефону марки «Redmi 7A Gem Blue», належного ОСОБА_4

31.03.2025 до слідчого відділу Управління надійшов протокол огляду телефон марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , в ході якого встановлено, що з вказаного телефону здійснено публікацій, поширених користувачем «Ihor», та які досліджуються в рамках кримінального провадження.

Прокурор вказує, що у органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що телефон марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 відповідає критеріям визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України, є речовим доказом у кримінальному провадженні та буде використані органом досудового розслідування для доказування обставин даного кримінального правопорушення.

31.03.2025 вказаний мобільний телефон постановою слідчого, було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що у даному випадку, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України метою застосування арешту майна є збереження речових доказів, а підставою для застосування даного виду забезпечення кримінального провадження, є наявність достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Із урахуванням вищевказаного, орган досудового розслідування вбачає наявність обґрунтованих ризиків відчуження вилученого телефону третім особам, їх подальше приховування, пошкодження або знищення з метою перешкоджання подальшому проведенню їх експертному дослідженню та встановленню інших обставин кримінального правопорушення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився. При цьому, подав заяву, згідно якої просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі, клопотання просить задовольнити в повному обсязі.

Власник майна, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду клопотання про арешт майна, у судове засідання не з`явився, що відповідно до положень ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям учасників судового провадження фіксування кримінального провадження в суді технічними засобами не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом УСБУ в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000057 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Згідно наданого витягу з ЄРДР досудове розслідування у даному кримінальному провадженні розпочато за тим фактом, що громадянин України ОСОБА_5 в регіональній спільноті в месенджері «Viber» регулярно поширює повідомлення з інформацією про час та місце здійснення мобілізаційних заходів співробітниками ТЦК та СП, чим створює перешкоди в їх законній діяльності, у зв`язку з чим, наявні ознаки кримінального правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Згідно пояснень ОСОБА_4 від 31.03.2025, останній серед іншого повідомив, що поширював повідомлення в регіональних спільнотах в месенджері «Viber» за допомогою належного йому телефону марки «Redmi 7A Gem Blue».

Згідно заяви ОСОБА_4 від 31.03.2025, останній добровільно надав співробітникам Служби безпеки України для огляду та у азі необхідності, вилучення належного йому мобільного телефону марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 .

Крім того, до матеріалів клопотання долучено протокол огляду мобільного телефону марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 від 31.03.2025.

Постановою старшого слідчого 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області майора юстиції ОСОБА_6 від 31.03.2025 року визнано та приєднано в якості речових доказів в кримінальному провадженні за №0000057 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, мобільний телефон марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , до якого вставлена сім-картка оператора мобільного зв`язку з номером телефону: НОМЕР_4 , належний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.04.2025 клопотання старшого слідчого 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області майора юстиції ОСОБА_6 , погоджене начальником відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000057 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, про арешт майна,- повернуто начальнику відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Зазначене майно відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.167 КПК України, тобто є тимчасово вилученим майном.

Відповідно до положень ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Внесене прокурором в межах кримінального провадження №0000057 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подано у визначений КПК України строк.

Частиною 10 ст.170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Метою поданого клопотання про арешт майна прокурор визначив збереження речових доказів у відповідності до п.1 ч.2 ст.170 КПК України.

Речовими доказами, відповідно до ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Як вбачається з матеріалів клопотання досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється за попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 114-1 КК України якою встановлено відповідальність за перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження. Водночас наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, з`ясувавши обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту з потребами кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту речей, а саме: мобільний телефон марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , до якого вставлена сім-картка оператора мобільного зв`язку з номером телефону: НОМЕР_4 , належний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки вказане майно відповідає критеріям речового доказу, зокрема, може зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх використання, перетворення, передачі, відчуження, оскільки існують відповідні ризики. Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою попередження використання, перетворення, передачі, відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження, оскільки не застосування такого заходу може призвести до настання негативних наслідків.

Доказів настання негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна для власника такого майна під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Слідчий суддя вважає, що накладення арешту на вказане майно на даному етапі кримінального провадження є виправданим і необхідним, оскільки сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, а відсутність такого арешту може сприяти втраті доказів.

При цьому, слідчим суддею враховано, що відповідно до положень ч. 2 статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, після проведення певних процесуальних та слідчих дій, буде встановлена належність або неналежність вилученого майна до обставин, які підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженню, що не позбавляє права зацікавлених осіб ставити питання про скасування арешту в порядку статті 174 КПК України.

Слідчий суддя звертає увагу, що на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходу забезпечення кримінального провадження - арешту майна.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку про задоволення вимог клопотання прокурора.

Керуючись ст.ст.169, 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучений 31.03.2025 мобільний телефон марки «Redmi 7A Gem Blue», SN: НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , до якого вставлена сім-картка оператора мобільного зв`язку з номером телефону: НОМЕР_4 , належний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1