У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференцзв`язку клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002377, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 жовтня 2024 року, про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням у кримінальному провадженні № 0002377, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 жовтня 2024 року, про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання вказує, що у провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002377 від 21.10.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.10.2024 близько 16 год. 10 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував за адресою: м. Київ, Андріївський узвіз, 16 у крамниці із продажу сувенірів, де у останнього виник злочинний умисел на відкрите викрадення чужого майна в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх караність, ОСОБА_5 підійшов до продавця сувенірів ОСОБА_8 та попросив пакет для складання товару - сувенірів. У подальшому, ОСОБА_5 взяв зі стелажу товар, частину якого помістив до пакету, який дав продавець, а у руці залишив тримати металевий браслет із візерунками. Після чого направився до виходу із крамниці без сплати за товар.

У цей час продавець ОСОБА_8 попросив розплатитись за товар, який він взяв, що знаходиться у пакеті та у руках останнього, на що ОСОБА_5 відмовився.

Після чого, ОСОБА_8 вихопив у ОСОБА_5 пакет із сувенірами, а металевий браслет залишився у руці останнього.

В цей час, ОСОБА_5 не зважаючи на прохання про оплату або повернення товару, побіг із крамниці, чим відкрито для потерпілого ОСОБА_8 заволодів чужим майном, а саме: металевим браслетом із візерунками, вартістю 2500,00 гривень.

У подальшому, ОСОБА_5 викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілому ОСОБА_8 майнову шкоду на суму 2500,00 гривень.

Таким, чином, своїми умисними діями, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчинене в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

22.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за . 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 23.10.2024 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.12.2024 включно та визначено заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 грн.

На даний час ризики, які були враховані слідчим суддею під час застосування вказаного запобіжного заходу не зменшилися, досудове розслідування триває, тому сторона обвинувачення наполягає на продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в ньому. При цьому, просив суд залишити без змін розмір застави, який раніше визначений ухвалою суду від 23.10.2024 року.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо задволення клопотання прокурора, оскільки вважає вказані ним ризики недоведеними, а підозру необгрунтованою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрювану, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002377 від 21.10.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

22.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за . 4 ст. 186 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 23.10.2024 до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 19.12.2024 включно та визначено заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 грн.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 10.12.2024 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002377 від 21.10.2024 - до 3 (трьох) місяців.

Стороною обвинувачення на підтвердження обгрунтованості підозри та наявності ризиків, визначених ст.177 КПК України до матеріалів клопотання долучено: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 від 21.10.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_8 від 21.10.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_9 від 22.10.2024; протокол огляду місця події поруч із адресою: м. Київ, Андріївський узвіз, 5/31 від 21.10.2024; протоколом огляду відеозапису від 22.10.2024 та інші матеріалами.

Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Аналізуючи актуальність ризиків, передбачених ст.177 КПК України та зазначених прокурором у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку щодо їх обґрунтованості, з огляду на наступне.

Зокрема, інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України, відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання до 10 років позбавлення волі.

З врахуванням викладеного, на думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість призначення покарання за його вчинення у випадку визнання особи винуватою, може свідчити про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування; у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Про незаконний вплив на потерпілого, свідчить те, що ОСОБА_5 може чинити тиск на потерпілого, з метою зміни ним показів з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки останній знає про місце роботи потерпілого. Показання осіб мають вирішальне значення для повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження.

На той факт, що підозрюваний вчинятиме інші кримінальні правопорушення вказує те, що підозрюваний повідомлений про підозру за вчинення злочину, за допомогою якого відбувається особисте збагачення підозрюваного, що підвищує актуальність даного ризику. Також доречно зазначити, що офіційна робота у підозрюваного відсутня, що, в разі застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, підвищує ризик вчинення ним правопорушень з метою заволодіння матеріальними цінностями.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, слідчий суддя також враховує відомості щодо особи підозрюваного.

При цьому, слідчий суддя, враховуючи суспільну небезпеку інкримінованого органом досудового розслідування корисливого злочину у сфері проти власності, вважає, що у даному кримінальному провадженні наявний конкретний суспільний інтерес який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги свободи особистості, а тому продовження підозрюваній запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Слідчий суддя приходить до висновку, з урахуванням наявності ризиків передбачених статтею 177 КПК України, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування є неможливим застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби.

Враховуючи викладене та те, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК, які не зменшились на даній стадії досудового розслідування, обґрунтованість підозри, слідчий суддя дійшов висновку щодо наявності підстав для продовження застосування до підозрюваного виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід, на думку слідчого судді, зможе у повній мірі запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу підозрюваному та які не існували і не розглядались на час обрання запобіжного заходу, в судовому засіданні не встановлено.

При цьому, слідчий суддя вважає за можливе залишити без змін розмір застави, що визначений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року, справа №758/13512/24.

Керуючись ст. 176-179, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002377, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 жовтня 2024 року, про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з подальшим утриманням в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 37 днів з 16 грудня 2024 року по 22 січня 2025 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування.

Розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2024 року, справа №758/13512/24 в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), залишити без змін.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м. Києва.

Строк дії ухвали визначити по 22 січня 2025 року включно. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10