УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000547 від 05.11.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що 05.11.2024 до відділення поліції №1 Вінницького РУП ГУ НП у Вінницькій області надійшло повідомлення оперуповноваженого СКП ОСОБА_4 про те, що в м. Вінниця на березі Вишенського озера навпроти перехрестя вул. Подільської та вул. Пирогова було зупинено громадянку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка з метою збуту, зберігала при собі наркотичні засоби.

За даним фактом 24.04.2024 слідчим відділенням відділення поліції № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області розпочато досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000547, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Так, 05.11.2024 у ході проведення огляду на ділянці території, на березі Вишенського озера навпроти перехрестя вул. Подільської та вул. Пирогова, в м. Вінниця, присутня під час огляду ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ділянку місцевості, на якій вона заховала наркотичні засоби з метою їх збуту, в результаті чого було виявлено і вилучено поліетиленовий згорток сірого кольору із речовиною рослинного походження, який поміщено до паперового конверту № 1 білого кольору із відповідними записами та підписами учасників слідчої дії.

Вказані речі мають істотне значення для кримінального провадження, та є речовин доказом.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, тобто в даному випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Згідно ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 Кодексу існує два шляхи приєднання речей або документів в якості речових доказів до матеріалів кримінального провадження: надання добровільно або на підставі судового рішення.

Частина 1 ст. 171 КПК України надає право прокурору, слідчому за погодженням з прокурором, звертатись до слідчого судді, суду з клопотанням про арешт майна.

Арешт вказаних речей, які вже вилучені та мають статус тимчасово-вилученого майна необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Оскільки, 12.11.2024 слідчим суддею Вінницького міського суду ОСОБА_6 було відмовлено у задоволенні клопотання поданого 06.11.2024, та направлено для усунення недоліків, які на даний час виправлено, а також враховуючи те, що 06.11.2024 клопотання про арешт вказаного майна подано каналами електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на адресу суду «», однак з невідомих причин дане клопотання не надійшло, а судді надійшло два ідентичних клопотання про арешт мобільного телефону марки «Xiaomi» марки «Redmy Note 8 Pro», який поміщено до спецпакету НПУ PSP 1207067.

З огляду на викладене, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явився, натомість надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав у повному обсязі.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, про причини неприбуття суд не повідомила, тому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання розглядається у її відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В рамках кримінального провадження № 0000547 від 05.11.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, під час проведення огляду місця події виявлено та вилучено майно, яке є предметом кримінального правопорушення.

З досліджених матеріалів клопотання вбачається, що вилучене майно, є доказом злочину, крім того підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження, тому слідчий суддя вважає, що є достатні підстави для арешту зазначеного майна.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на поліетиленовий згорток сірого кольору із речовиною рослинного походження, який поміщено до паперового конверту № 1 білого кольору із відповідними записами та підписами учасників слідчої дії.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя