Провадження №11-сс/991/19/25
Слідчий суддя: ОСОБА_1
Головуючий суддя: ОСОБА_2
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2025 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30.10.2024 про повернення його скарги на бездіяльність прокурора САП стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

ВСТАНОВИЛА:

1.Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30 жовтня 2024 року скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора САП стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР повернуто особі, яка її подала.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 звернувся до Вищого антикорупційного суду із скаргою на бездіяльність посадових осіб САП, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, яка мотивована тим, що 16 вересня 2024 року останній звернувся до САП із заявою про корупційні кримінальні правопорушення вчинені керівником Харківської обласної прокуратури, після чого, отримав лист від 16 жовтня 2024 року за підписом уповноваженої особи САП ОСОБА_7 , про те, що його заява була направлена за належністю до Офісу Генерального прокурор, однак із даним рішенням ОСОБА_6 не погоджується, оскільки вважає, що таке направлення його заяви без внесення відомостей до ЄРДР суперечить вимогам КПК України, та є бездіяльністю САП.

Враховуючи викладені обставини, просив:

- скасувати дію начальника відділу документального забезпечення, розгляду звернень та запитів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 від 16 жовтня 2024 року про направлення його заяви від 16 вересня 2024 року про корупційні правопорушення керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_8 до Офісу Генерального прокурора та повернути цю заяву до керівника САП для прийняття процесуального рішення згідно із ст.214 КПК України;

- зобов`язати керівника САП розглянути його заяву про корупційні злочини від 16 вересня 2024 року, із відкриттям кримінального провадження та внесенням відомостей про злочин до ЄРДР, а також проведенням досудового розслідування в межах цього провадження.

Слідчий суддя, дослідивши мотиви скарги, вказав, що із заяви ОСОБА_6 вбачалося, що він звернувся із заявою до САП 16 вересня 2024 року, проте будь-яких доказів на підтвердження цих обставин не надав, відтак, на переконання слідчого судді, днем звернення із заявою про вчинені кримінальні правопорушення було саме 16 вересня 2024 року, та із урахуванням вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, обов`язок щодо внесення відомостей у цьому випадку мав бути виконаний уповноваженою особою САП не пізніше 17 вересня 2024 року.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починався з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для внесення відомостей про кримінальні правопорушення, та зауважив, що у даному випадку скаржник ОСОБА_6 мав реалізувати своє право на оскарження зазначеної бездіяльності, починаючи з 18 вересня по 27 вересня 2024 року включно, однак із вказаною скаргою до Вищого антикорупційного суду останній звернувся лише 29 жовтня 2024 року, тобто із пропущенням встановленого ч.1 ст.304 КПК України строку, не порушуючи питання про його поновлення.

2.Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

У своїй апеляційній скарзі ОСОБА_6 вказує на безпідставність прийнятого слідчим суддею рішення та просить:

- прийняти клопотання про поновлення строку на оскарження ухвали слідчого судді, від 30.10.2024, оскільки його пропущено з поважних причин, у зв`язку із тим, що його повторне звернення до слідчого судді зі скаргою зникло, проте відомості про повторне звернення наявні в ДУ «Харківський слідчий ізолятор»;

- скасувати ухвалу слідчого судді від 30.10.2024 та призначити новий розгляд його скарги в іншому складі суду у Вищому антикорупційному суді із його обов`язковою участю та залучення захисника із Київського центру БВПД.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги зауважує, що рішення прокурора САП датоване саме 16.10.2024, а скарга направлена до суду 20.10.2024, тобто, на думку апелянта, у межах десятиденного строку, оскільки вважає, що такий строк розпочався з моменту прийняття процесуального рішення прокурором, а не з моменту подання ним заяви про внесення відомостей в ЄРДР. Окремо зауважує про те, що на його думку, направлення заяви до Офісу Генерального прокурора без внесення відомостей до ЄРДР суперечить вимогам КПК України.

3.Позиції учасників судового провадження.

ОСОБА_6 в судовому засіданні приймав участь в режимі ВКЗ. Не дивлячись на роз`яснення йому головуючим положень статей 321, 329 та 330 КПК, порушував порядок у судовому засіданні, перебивав головуючого, не виконував вимоги головуючого щодо необхідності дотримуватись належного порядку у судовому засіданні, проявляв неповагу до суду. У зв`язку із чим ОСОБА_6 декілька разів було попереджено про можливі процесуальні наслідки такої поведінки та після чергового прояву неповаги колегією суддів було, на підставі ч.3 ст.330 КПК, прийнято рішення про видалення апелянта із зали судового засідання на весь час судового розгляду шляхом припинення відеоконференції за участю ОСОБА_6 .

Спеціалізована антикорупційна прокуратура належним чином повідомлена про дату, час і місце апеляційного розгляду (а.п. 23). Представник САП в судове засідання не прибув, про поважність причин свого неприбуття не повідомив.

Відповідно до положень ч.1 ст.405 КПК України, апеляційний перегляд здійснений за відсутності учасників судового провадження.

4.Мотиви суду.

Заслухавши доповідь головуючого, дослідивши доводи та мотиви апеляційної скарги, перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку на оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30 жовтня 2024 року, колегія суддів враховує наступне.

Апелянт зазначає, що причина пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді є поважною, оскільки ним подавалася повторна скарга до слідчого судді ВАКС від 05 листопада 2024 року, що підтверджується інформацією, наявною у розпорядженні ДУ «Харківський слідчий ізолятор», однак, була загублена. Оскаржувану ухвалу він отримав 04.11.2024.

Згідно із п.3 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК України).

Слідчим суддею постановлено оскаржувану ухвалу 30.10.2024 без виклику учасників судового провадження, а тому, з урахуванням приписів ч. 3 ст. 395 КПК України, строк на апеляційне оскарження вказаної ухвали має обчислюватися з для отримання вказаної вище ухвали.

Відповідно до матеріалів провадження, ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30.10.2024 в цей день була направлена на адресу ДУ «Харківський СІЗО» для вручення ОСОБА_6 та отримана ним 04.11.2024, про що свідчить відповідна розписка (а.п. 11). Відтак, останнім днем на апеляційне оскарження, з урахуванням вимог ч. 3 ст. 115 КПК України, є 09.11.2024.

Як зазначає апелянт, після отримання ним ухвали слідчого судді ВАКС від 30.10.2024 ним було повторно скеровано аналогічну скаргу слідчому судді на бездіяльність посадової особи САП, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою про злочин від 16.09.2024, яка ймовірно, була загублена.

Відповідно до приписів п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК якщо особа, яка подала апеляційну скаргу після закінчення строку апеляційного оскарження не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення, апеляційна скарга підлягає поверненню.

В даному випадку в апеляційній скарзі ОСОБА_6 порушує питання про поновлення процесуального строку на звернення зі скаргою. Крім того колегія суддів враховує, що ОСОБА_6 перебуває в уразливому становищі, оскільки утримується у ДУ «Харківський СІЗО», що очевидно може мати вплив на можливість останнього вільно реалізовувати процесуальні права та обов`язки, в тому числі і в частині дотримання процесуальних строків. А тому, розглянувши клопотання ОСОБА_6 , з метою забезпечення його права на доступ до правосуддя, колегія суддів приходить до висновку про можливість його задоволення та поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30 жовтня 2024 року.

Розглядаючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

При цьому, відповідно до ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з ч. 2 ст. 113 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. За статтею 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.

Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.

Порядок обчислення процесуальних строків визначений статтею 115 КПК України. Зокрема строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями (ч. 1). При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку (ч. 3).

Системний аналіз вказаних норм КПК України вказує на те, що строк подання скарги на бездіяльність уповноважених осіб щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення законом обмежений у часі, оскільки така скарга може бути подана слідчому судді протягом десяти днів після закінчення встановлених кримінальним процесуальним законом 24 годин, протягом яких вказані особи зобов`язані внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, у випадку подання скарги після закінчення встановленого законом десятиденного строку на її подання, скарга може бути прийнята до розгляду виключно, якщо особа, яка її подала, заявить клопотання про поновлення пропущеного нею строку та наведе підстави, які свідчать про поважність пропуску такого строку.

Разом із тим, із скарги ОСОБА_6 та матеріалів апеляційного провадження встановлено, що подана ним скарга датована та направлена на адресу Вищого антикорупційного суду 20 жовтня 2024 року, та ОСОБА_6 особисто у поданій скарзі вказано, що його звернення із заявою про вчинення кримінальних правопорушень до САП мало місце саме 16 вересня 2024 року.

Із урахуванням викладеного, слідчий суддя вказав про те, що кінцевою датою виконання уповноваженою особою обов`язку щодо внесення відомостей в ЄРДР було 17 вересня 2024 року, а початок обрахунку строку на оскарження відповідної бездіяльності розпочинався з 18 вересня 2024 року та закінчувався 27 вересня 2024 року відповідно, і з таким висновки погоджується і колегія суддів.

При цьому твердження апелянта щодо необхідності обрахування строку з моменту постановлення рішення прокурором від 16 жовтня 2024 є хибними, оскільки, як вказано вище, обрахунок строку на оскарження бездіяльності, передбачений ч. 1 ст. 303 КПК України, із урахуванням положень ч. 1 ст. 214 КПК України та ч. 5 ст. 115 КПК України, починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей про вчинення злочину у Єдиного реєстру досудових розслідувань, та в наведеному випадку останнім днем такого строку було 27 вересня 2024 року, втім зі скаргою до слідчого судді останній звернувся лише 20 жовтня 2024 року.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

А тому, оскільки скарга подана після закінчення встановленого законом строку і ОСОБА_6 не порушував питання про його поновлення, слідчий суддя вірно дійшов переконання, що скаргу належить повернути останньому.

Разом із цим, колегія суддів не може взяти до уваги твердження апеляційної скарги про те, що направлення заяви кримінальні правопорушення до Офісу Генерального прокурора без внесення відомостей до ЄРДР суперечить вимогам КПК України, оскільки слідчим суддею оцінка доводам скарги в цій частині не надавалась.

5. Висновки суду

Згідно із ч. 1, 2 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

В силу вимог п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Підсумовуючи наведене, колегія суддів, дотримуючись вимог ст. 404 КПК України, оцінивши у сукупності матеріали апеляційного провадження, дійшла висновку, що ухвала слідчого судді від 30 жовтня 2024 року відповідає вимогам законності, обґрунтованості та вмотивованості, а апеляційна скарга ОСОБА_6 не містить доводів, які б могли переконати колегію суддів у протилежному, у зв`язку з чим задоволенню не підлягає.

Колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження - задовольнити.

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30.10.2024.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 30.10.2024 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4