Справа №: 398/7126/24
провадження №: 1-кс/398/2093/24
УХВАЛА

Іменем України

"30" грудня 2024 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0001799, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

В С Т А Н О В И В

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0001799 від 29 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

В обґрунтування вимог клопотання вказав, що 28 листопада 2024 року, тобто в період дії воєнного стану, невстановлена особа, перебуваючи за адресою: Кіровоградська область м. Олександрія, проспект Соборний, навпроти будинку 98, де таємно шляхом вільного доступу здійснила крадіжку портфелю, в якому був мобільний телефон марки «РОСО 5Х про 5» чорного кольору, чим спричинила майнову шкоду неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

27 грудня 2024 року слідчим проведено огляд місця події за адресою: Кіровоградська область, місто Олександрія, вул. Шевченка, навпроти будинку 41, в ході якого вилучено мобільний телефон РОСО Х5 Pro 5G, чорного кольору, що добровільно видав ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З метою забезпечення збереження речових доказів слідчий звернувся із клопотанням до суду.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, подали до суду заяви, просили розглянути вказане клопотання без їх участі.

Власник майна та його законний представник у судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області знаходиться кримінальне провадження № 60001799 від 29 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

За результатами огляду місця події від 27 грудня 2024 року слідчим за адресою: Кіровоградська область м. Олександрія, проспект Соборний, навпроти будинку 98, було вилучено мобільний телефон РОСО Х5 Pro 5G, чорного кольору.

Постановою слідчого від 27 грудня 2024 року зазначений телефон визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно зі ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Досліджені в судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0001812 дають достатні підстави вважати, що вилучений мобільний телефон, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки є матеріальним об`єктом, що може зберігати сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За таких підстав клопотання підлягає задоволенню в повному обсязі.

Крім того, слідчий суддя, вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170 173, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0001799, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 27 грудня 2024 року мобільний телефон РОСО Х5 Pro 5G, чорного кольору, в технічно справному стані, що належить неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , (зданий на зберігання до кімнати речових доказів Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. 6-го Грудня, буд. 49), з метою проведення судових експертиз та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні, із забороною розпорядження вказаним майном до прийняття рішення по кримінальному провадженню.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1