УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2025 року

м. Київ

справа № 284/937/21

провадження № 51-4184 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

в режимі відеоконференції

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання Житомирського апеляційного судупро направлення матеріалів кримінального провадження № 284/937/21 за апеляційною скаргою зі змінами та доповненнями захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Народицького районного суду Житомирської області від 20 листопада 2023 року щодо останнього, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Житомирського апеляційного судупро направлення матеріалів кримінального провадження за апеляційною скаргою зі змінами та доповненнями захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Народицького районного суду Житомирської області від 20 листопада 2023 року щодо останнього до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивоване тим, що за результатами проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями, призначення не відбулося у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника, перевіривши наведені у поданні доводи та вивчивши матеріали провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК України, колегія суддів вважає, що подання Житомирського апеляційного суду підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Вимогами ч. 13 ст. 31 КПК України передбачено, що у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до положень частини 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Зі змісту подання та наявних у Суду матеріалів провадження вбачається, що до основного складу колегії з розгляду кримінальних справ входять судді: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Як слідує з протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 січня 2025 року призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи (т. 7 а. п. 38).

Згідно звіту про неможливість розподілу справи, судді ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 слухали поєднану справу, що виключає розгляд поточної, томуне можуть брати участь в даному кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції у силу ч. 3 ст. 76 КПК України, що підтверджується ухвалою Житомирського апеляційного суду від 18 липня 2024 року (т. 5 а. п. 156-166) та постановою Верховного Суду від 13 листопада 2024 року (т. 6 а. п. 144-153).

Разом з цим ухвалою Житомирського апеляційного суду від 23 січня 2025 року задоволено заяву про самовідвід судді ОСОБА_7 (т. 7 а. п. 33)

При цьому на виконання рішення № 18 Ради суддів України від 11 червня 2021 року, зборами суддів Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року (протокол зборів № 3) було внесено зміни до розділу «Особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями» Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Житомирському апеляційному суді та доповнено пунктом 7.14 наступного змісту:

«Склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та кримінальних проваджень з перегляду ухвал слідчих суддів апеляційною інстанцією, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ.

Кримінальні провадження, в яких не можливо сформувати склад колегії суддів, де суддею-доповідачем не може бути визначено суддю з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого».

Зважаючи на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що подання Житомирського апеляційного суду підлягає задоволенню через обґрунтовані доводи про неможливість утворити склад суду для судового розгляду, у зв`язку з чим вказані матеріали провадження необхідно направити із Житомирського апеляційного суду на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду - Вінницького апеляційного суду.

Керуючись статтею 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання Житомирського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження № 284/937/21 за апеляційною скаргою зі змінами та доповненнями захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Народицького районного суду Житомирської області від 20 листопада 2023 року щодо останнього направити для розгляду до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3