справа № 208/731/25
№ провадження 1-кс/208/355/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2025 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м.Дніпродзержинськ Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря: ОСОБА_2 ,

власника майна: ОСОБА_3 ,

слідчого: ОСОБА_4 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду №7 м. Кам`янське клопотання старшого слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за № 0000069 від 16.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.259 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшло вказане клопотання.

Клопотання мотивовано тим, що 15.01.2025 до ЧЧ Кам`янського РУП надійшло повідомлення, про те, що на електронну адресу СБУ у м. Кам`янське, надійшов лист від із змістом завідомо неправдивого повідомлення про замінування критично важливого об`єкта інфраструктури, а саме ПрАТ «Камет-Сталь» у м. Кам`янське, Дніпропетровська область, а також квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначений факт зареєстровано до ЄРДР за № 0000069 від 16.01.2025 за ч.2 ст.259 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що власником електронної пошти є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення досудового розслідування допитано ОСОБА_3 , яка пояснила, що вона перебувала на лікуванні у КНП КМР "МЛ №1" з приводу психологічного захворювання. Також вона пояснила, що в мережі інтернет прочитала про можливі вибухи у м. Кам`янському, через що і написала листа про замінування на електронну пошту СБУ. При цьому вона використовувала свій мобільний телефон "Redmi Note 9" ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 із sim-картою НОМЕР_3 .

Також 15.01.2025 було проведено огляд місця події, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено мобільний телефон "Redmi Note 9" ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 із sim-картою НОМЕР_3 (за допомогою якого ОСОБА_3 написала лист про замінування), та блокнот "Notes" рожевого кольору із записами щодо замінування, інформацією про сторінку СБУ, тощо.

Враховуючи вищевикладене, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене в ході огляду майно.

21.01.2025 на адресу суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_3 згідно яких остання просить відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно, яке було вилучене під час огляду місця події та належне їй, а також повернути належне їй майно.

В судове засідання прокурор не з`явився, однак надала до суду заяву, в якій просить клопотання проводити за її відсутності.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_3 в судовому засіданні надала пояснення, аналогічні поданим 13.01.2025 письмовим поясненням.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому

пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Так, враховуючи наведені вище положення КПК України, вбачається, що, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідного клопотання слідчий суддя зобов`язаний: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

Як встановлено під час судового розгляду клопотання, 15.01.2025 було проведено огляд місця події, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено мобільний телефон "Redmi Note 9" ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 із sim-картою НОМЕР_3 (за допомогою якого ОСОБА_3 написала лист про замінування), та блокнот "Notes" рожевого кольору із записами щодо замінування, інформацією про сторінку СБУ, тощо.

Крім того, постановою слідчого від 17.01.2025 вказані речі телефон було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Отже, наявні достатні підстави вважати, що вказане вище майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки воно може бути як знаряддям вчинення кримінального правопорушення, так і зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та накладення арешту зазначене у клопотанні майно.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Кам`янської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за № 0000069 від 16.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.259 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон "Redmi Note 9" ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , sim-карту НОМЕР_3 , блокнот "Notes" рожевого кольору (власником яких є ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 ), вилучені 15.01.2025 під час проведення огляду місця події, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Позбавити власника майна, а саме ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Місце зберігання речового доказу визначити за відповідним рішенням слідчого.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 27.01.2025 о 16:40 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1