ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2835/24
У Х В А Л А

"04" жовтня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , затвердженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001708 від 10.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 1 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницького окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням за матеріалами кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001708 від 10.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 1 ст. 190 КК України про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, посилаючись на ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на інших підозрюваних, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, які не зменшились порівняно із застосованими слідчим суддею запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту відповідно до ухвали слідчого судді від 27.08.2024, дія якої завершується 06.10.2024, у зв`язку із чим просить продовжити строк дії запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування до 06.11.2024.

Вказує, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження триває та заявлені ризики у клопотанні про застосування запобіжного заходу не зменшилися. Разом з тим, закінчити розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 не має можливості, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно завершити проведення інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме: повідомити підозрюваним про зміну раніше повідомленої підозри, повідомити про підозру іншим учасникам злочинного об`єднання, встановити та допитати потерпілих осіб, оглянути вилучені мобільні та комп`ютерні пристрої, розсекретити протоколи негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання та доручення слідчого та прокурора на їх проведення, після чого вирішити питання щодо розсекречування ухвал Київського апеляційного суду на підставі яких проводилися негласні слідчі (розшукові) дії у кримінальному провадженні. Також необхідно отримати тимчасові доступи до банківських рахунків підозрюваних, а також осіб, які перевіряються на причетність до вчинення кримінальних правопорушень. Також на підставі зібраних доказів необхідно забезпечити проведення додаткових обшуків з метою встановлення відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень, які мають істотне значення для кримінального провадження. Надати доступ підозрюваним та його захисникам до матеріалів кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, скласти та затвердити обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, для прийняття законного рішення по зазначеному кримінальному провадженні, наявні підстави необхідності вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків вказує про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді до 10 років позбавлення волі, тому, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість покарання, зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що позбавлятиме можливості притягти останнього до передбаченої законом відповідальності за скоєне.

У підтвердження висновку про можливість незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків у цьому ж кримінальному провадженні вказує на те, що ОСОБА_4 знайомий з іншим підозрюваними, тому, перебуваючи на волі, з метою зміни чи відмови від дачі показів та уникнення від кримінальної відповідальності, може впливати на інших підозрюваних, свідків у даному кримінальному провадженні, з якими він також знайомий.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих слід враховувати визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Поряд з цим варто враховувати те, що підозрюваний може використовувати свій вплив, маючи зв`язки та відповідний авторитет, на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні та намагатися узгодити їх покази, з тим щоб вони відповідали його інтересам.

Вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином у результаті обізнаності ОСОБА_4 про осіб, які давали свідчення у кримінальному провадженні, він може шляхом погроз, підкупу або іншим чином впливати на свідків, з метою примушування їх до зміни раніше наданих показань, та таким же чином впливати на свідків, які ще не давали показання, що в подальшому виключить їх можливість давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування.

У підтвердження висновку про можливість продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, вказує, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, отже не має стабільного заробітку, окрім як за рахунок вчинення кримінальних правопорушень, також не має міцних соціальних зв`язків.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на продовження застосування пропонованого заходу, посилаючись на ризики, визначені п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Захисник вважав можливим продовження застосування запобіжного заходу з урахуванням зменшеного часу перебування підозрюваним під домашнім арештом у нічний час доби, зважаючи, що підозрюваний має можливість працевлаштуватися для забезпечення себе та своїх рідних грошовими коштами. На підтвердження надав гарантійний лист ТОВ "Київський міський центр лікування залежності" () про намір працевлаштувати ОСОБА_4 на посаду адміністратора.

Підозрюваний підтримав доводи свого захисника та просив визначити час перебування його під домашнім арештом у нічний час доби. Вказав, що матиме належну процесуально поведінку під час досудового розслідування.

Прокурор проти клопотання захисту щодо застосування підозрюваному ОСОБА_4 домашнього арешту у нічний час доби не заперечував.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до нього, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у його розгляді, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 181, ст.199 КПК України, думку підозрюваного, його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення доказів підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

У вчиненні даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимий.

Наявність підозри у вчинені ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України, підтверджується зібраними в кримінальному проваджені доказами, а саме:

- показами свідка ОСОБА_7 , яка виявила оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом матеріалів порнографічного характеру та в подальшому працевлаштувалася у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу»;

- показами свідка ОСОБА_8 , яка виявила оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом матеріалів порнографічного характеру та в подальшому працевлаштувалася у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу»;

- показами свідка ОСОБА_9 , який виявив оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом порнографії та в подальшому працевлаштувався у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу». При цьому свідок, пропрацювавши у вказаному «офісі» декілька тижнів, з`ясував, що ОСОБА_10 та ОСОБА_11 займають керівні посади;

- показами свідка ОСОБА_12 , який виявив оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом матеріалів порнографічного характеру та в подальшому працевлаштувалася у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу»;

- показами свідка ОСОБА_13 , який був залучений до конфіденційного співробітництва працював у вищеописаному «офісі» декілька місяців. За час роботи свідок з`ясував структуру вказаної організації, форми та методи здійснення протиправної діяльності та осіб, що причетні до неї;

- протоколом за результатами проведення аудіо/-відеоконтролю особи від 30.01.2024, в ході яких встановлений факт вербування на посади рядових співробітників «офісу» та на посади моделей, для виготовлення матеріалів порнографічного характеру;

- протоколами за результатами проведення аудіо/-відеоконтролю особи, в ході якого встановлений зв`язок фігурантів між собою, наявність ієрархії у структурі організації, участь фігурантів у злочинній діяльності, що передбачає збут матеріалів порнографічного характеру та заволодіння та заволодіння грошовими коштами осіб, шляхом обману;

- показами свідка ОСОБА_14 , який звернувся з заявою до поліції, пояснив, що у всесвітній мережі Інтернет йому збули матеріали порнографічного характеру, долучивши їх до заяви (згідно висновку експерта 3 відеофайли та 8 фотозображень відносяться до порнографії);

- протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 02.04.2024, в ході якого зафіксовано факт збуту матеріалів порнографічного характеру (згідно висновку експерта 8 відеофайлів відносяться до порнографії);

- протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 22.04.2024, в ході якого зафіксовано факт збуту матеріалів порнографічного характеру (згідно висновку експерта 2 відеофайли та 8 фотозображень відносяться до порнографії);

- протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 15.05.2024, в ході якого зафіксовано факт збуту матеріалів порнографічного характеру (згідно висновку експерта 4 відеофайли відносяться до порнографії);

- показами свідка ОСОБА_15 , який був залучений до конфіденційного співробітництва та брав участь у проведенні двох оперативних закупок;

- протоколом обшуку за місцем розташування «офісу», де були виявлені засоби вчинення протиправної діяльності та особи, що її вчиняли;

- протоколами оглядів мобільних телефонів учасників групи, де зафіксовано спілкування, що стосується протиправної діяльності «офісу».

23.08.2024 ОСОБА_4 в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється в участі у виготовленні, зберіганні з метою збуту, збуті зображень та відеопродукції порнографічного характеру, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 301 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 27.08.2024 до ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.10.2024. Заборонено ОСОБА_4 залишати житло за адресою місця свого проживання, а саме: квартиру АДРЕСА_1 цілодобово.

Постановою прокурора від 02.10.2024 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження запобіжного заходу відносно такого підозрюваного.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені у п.п.1,3, 5 ч. 1 цієї статті, що є підставою для продовження застосування до нього запобіжного заходу.

Метою продовження застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зважаючи на санкцію статті, яка йому інкримінується, й розуміння наслідків покарання може вплинути на зміну процесуальної поведінки підозрюваного.

Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, про реальність даного ризику також свідчить факт відсутності у підозрюваного місця роботи, міцних соціальних зв`язків.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження обраного запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування (до 06.11.2024), зважаючи на правила, передбачені КПК України, обрахування застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який обраховується місяцями.

Варто зауважити, що метою продовження застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Беручи до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення підозрюваним злочину, тяжкість вчиненого ним злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, враховуючи, що менш суворі запобіжні заходи, порівняно із пропонованим прокурором - домашній арешт, не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, вважає за необхідне продовжити застосування до підозрюваного обраний запобіжний захід.

Підстави, які б свідчили про неможливість продовження перебування підозрюваним під домашнім арештом за станом здоров`я, не встановлені.

Відповідно до §1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування й суду, то існування такого ризику є цілком ймовірним.

Так, підозрюваний хоча і є раніше не судимою особою, разом із тим підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, що вказує на високий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, його ролі у вчиненні такого злочину, й усвідомлення наслідків покарання є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування.

Ризик тиску на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу (Jarzynski v.Poland (Яжинський проти Польші) §43).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим (ч.6 ст. 181 КПК України).

Відтак, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховувалися при обранні та продовженні запобіжного заходу - арешту (ч.6 ст. 181, ст.199 КПК України), а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях (злочинах), у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, стан здоров`я підозрюваного, його репутацію, майновий стан, відсутність підстав застосування більш м`якого запобіжного заходу (особисте зобов`язання), слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підлягає до задоволення, оскільки такий запобіжний захід забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків у межах строку досудового розслідування.

З врахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потреби у продовженні проведення слідчих й процесуальних дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є пропонований запобіжний захід - домашній арешт.

З урахуванням позиції прокурора та зважаючи на відмінну процесуальну поведінку ОСОБА_4 , можливість його працевлаштування та можливий графік роботи, суд вважає обґрунтованим клопотання сторони заходу щодо зміни форми запобіжного заходу, встановивши підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби із забороною залишати житло без дозволу слідчого, прокурора чи суду в період часу з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступного дня

На підстави вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 181, 186, 193, ч.6 ст. 181, 199, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, з урахуванням ст.ст. 5, 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , затвердженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001708 від 10.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 1 ст. 190 КК України, - задовольнити частково.

Продовжити застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби в межах продовженого строку досудового розслідування - до 06 листопада 2024 року.

Заборонити ОСОБА_4 в нічний час доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду в період часу з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступного дня.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки покладені ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 27.08.2024, в межах строку досудового розслідування, тобто до 06 листопада 2024 року, а саме:

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця навчання, роботи,

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками в межах кримінального провадження № 0001708.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1