Справа № 404/1370/25
Номер провадження 1-кс/404/484/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000359, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Пустоівання Дубнівського району Ровенської області, українки, громадянки України, маючої середню-спеціальну освіту, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,-

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1.Суть клопотання.

Слідчий СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на строк шістдесят діб.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 11.02.2025 до Єдиного реєстру до судових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.28, ч.2 ст.345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.02.2025 близько 21-10 год. ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 , перебуваючи в приміщенні під`їзду №1 багатоквартирного будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 вчинили умисне заподіяння працівнику правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, вчинене групою осіб без попередньої змови між собою. Дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового слідства за ч.1 ст.28, ч.2 ст.345 ККУкраїни.

Під час досудового розслідування 12.02.2025 складено і в порядку ст.278 КПК України вручене ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.28, ч.2 ст.345 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує протоколами огляду місця події, протоколами допиту потерпілих, протоколами допиту свідків, протоколом перегляду відеозапису, довідками з медичних установ.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваної запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України,- можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість незаконно впливати на свідків; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 345 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 уникаючи відповідальності може покинути місце свого проживання, а також може здійснювати незаконний вплив на свідків та потерпілого з метою подальшої зміни ними показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення з метою уникнення від відповідальності за вчинене нею кримінальне правопорушення, або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається в тому, що підозрювана ОСОБА_5 не має сталих соціальних зв`язків (роботи, дружини, дітей), тому враховуючи тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання підозрюваної винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, ОСОБА_5 з метою уникнення відповідальності може змінити своє місце проживання, не повідомивши про це органи досудового слідства, прокуратури або суд.

Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається в тому, що ОСОБА_5 при отриманні копій матеріалів кримінального провадження, доданих до клопотання про застосування запобіжного заходу, матиме достовірні дані про місця проживання потерпілих та інших свідків у цьому кримінальному провадженні, тому при обранні запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, підозрювана може незаконно впливати на потерпілого чи на свідків, аби вони змінили покази з метою уникнення відповідальності, яка загрожує підозрюваній у разі визнання ОСОБА_5 винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається в тому, що ОСОБА_5 не працевлаштована та не має постійного джерела доходів, що є передумовою вчинювати нові злочини, з метою отримання фінансів для свого проживання. Крім того, нездатність підозрюваної вирішувати конфлікти мирним шляхом, являється існуванням передумови для вчинення підозрюваною нових насильницьких злочинів у разі обрання їй запобіжного заходу більш м`якого ніж у вигляді тримання під вартою.

Щодо доводів захисника про необхідність обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, щоб здійснювати догляд за матір`ю, слідчий вказав, що в рамках даного кримінального провадження був затриманий також син підозрюваної, наразі відносно нього вже прийнято рішення про звільнення з під варти.

Відтак, він може здійснювати догляд за бабусею. В разі обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрювана та її син можуть продовжити злочинну діяльність, зважаючи на обставини вчинення кримінального правопорушення.

Також, вказав, що під час розслідування даного кримінального встановлено, встановлено, що син підозрюваної є особою, яка самовільно залишила місце дислокації військової частини, відносно нього обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, відтак до закінчення дії такого запобіжного заходу, він не зможе повернутись до військової служби.

Підозрювана проти задоволення клопотання заперечила, просила обрати їй запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, щоб мати можливість доглядати за матір`ю похилого віку.

Щодо себе вказала, що зареєстрована та проживає, за адресою: АДРЕСА_1 разом з матір`ю та дорослим сином. Раніше не судима.

ОСОБА_5 офіційно не працевлаштована, неповнолітніх та малолітніх дітей на утриманні не має. Вказала, що працювати не може, оскільки здійснює догляд за матір`ю похилого віку, у якої деменція, тому вона потребує постійного стороннього догляду. Існує за рахунок пенсії матері, інших доходів не має.

Рухомого, нерухомого майна у власності не має, як і накопичень, інвалідностей не має.

Вину визнає. Щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, вказала, що не мала умислу на вчинення злочину, вийшла до під`їзду, щоб забрати сина.

Дата та час затримання описані в протоколі її затримання відповідають дійсності.

Зазначила, що її син не зможе забезпечити належний догляд, який зможе вона.

Захисник підтримав позицію підзахисної, вважає не доведеними прокурором ризики визначені п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, зважаючи на наявність міцних соціальних зв`язків у його підзахисної, як то здійснення догляду за матір`ю похилого віку (83 роки), проживання за однією адресою з матір`ю та дорослим сином.

Просив не брати до уваги доводи прокурора, що його підзахисна не має доходів, відтак може продовжити злочинну діяльність; не заперечував проти наявності ризику, визначеного п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказав, що його підзахисна вину визнає.

Заперечив проти задоволення клопотання, просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби, з 22-00 год. вечора до 06-00 год. ранку.

Обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, надасть можливість його підзахисній опікуватись матір`ю, яка потребує стороннього догляду.

Звертав увагу слідчого судді на те, що мати ОСОБА_5 наразі зачинена в квартирі, всі ключі були у його підзахисної та її сина, який також був затриманий працівниками поліції, як співучасник кримінального правопорушення.

Щодо заперечень слідчого висловлених під час розгляду даного клопотання, вказав, що син ОСОБА_5 має намір повернутись до військової служби, відтак не зможе в повній мірі здійснювати нагляд за бабусею.

ІІІ.Кримінально-процесуальнезаконодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Кропивницького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000359, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України.

12.02.2025 складено і в порядку ст. 278 КПК України ОСОБА_5 вручене повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Harav. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши докази, надані прокурором в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_5 могла вчинити інкриміноване їй правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри на ранній стадії досудового розслідування на переконання слідчого судді підтверджується на підставі досліджених копій документів, які долучені до клопотання, зокрема: рапортами прийняття повідомлення по лінії «102», довідкою КНП «КОЛ КОР», довідкою Травмпункту КНП «Міська лікарня швидкої медичної допомоги Кропивницької міської ради», протоколами прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується), протоколом огляду місця події, протоколами допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколом перегляду відеозапису на компакт диску.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_8 є не тяжким - санкцією ч. 2 ст. 345КК України - передбачено покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.

Згідно з вимогами ст.ст. 178,183 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного, нетяжкого кримінального правопорушення проти авторитету органів державної влади, має вік 61 рік, має постійне місце проживання та реєстрації, проживає у житлі, належному матері, за її неспростованих доводів опікується матір`ю похилого віку, яка потребує стороннього догляду, відтак сталість соціальних зв`язків на час розгляду клопотання можна вважати доведеною.

Щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Тобто, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Разом із тим, наявність всіх інших ризиків, регламентованих ст. 177 КПК України, органом досудового розслідування станом на даний час не доведена.

Ризики, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування (п.1 ч.1 ст. 177 КПК України) - мінімальні, оскільки за її неспростованих доводів опікується матір`ю похилого віку.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення - не підтверджується фактичними даними. ОСОБА_5 не судима, до кримінальної відповідальності не притягалася, тобто, за відсутності кримінальної історії минулого підозрюваної та належних доказів про її протиправну поведінку у матеріалах клопотання - неможливо стверджувати про схильність підозрюваної до асоціальної, протиправної поведінки, до вчинення нею протиправних вчинків.

Доводи сторони обвинувачення, що підозрювана ОСОБА_5 не має сталих соціальних зв`язків, тому враховуючи тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання підозрюваної винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, ОСОБА_5 з метою уникнення відповідальності може змінити своє місце проживання, не повідомивши про це органи досудового слідства, прокуратури або суд, слідчий суддя оцінює критично, з огляду на доведеність сталих соціальних зв`язків у підозрюваної.

Доводи сторони обвинувачення, а саме слідчого з приводу того, що син ОСОБА_5 може здійснювати догляд за її матір`ю, слідчий суддя не бере до уваги, з огляду на те, що під час розгляду клопотання встановлено, що підозрювана існує за рахунок матері, а її син є діючим військовослужбовцем, отримує заробітну плату. Відтак, в разі задоволення клопотання слідчого, особа похилого віку залишиться без належного нагляду.

Щодо позиції сторони обвинувачення на застосуванні стосовно ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу - у вигляді тримання під вартою.

Вказане у даному конкретному випадку суперечить положенням ст. 183, ч. 4 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

У даному провадженні наразі не доведено, що ОСОБА_5 переховувалася від досудового розслідування, достовірних фактів перешкоджання підозрюваною кримінальному провадженню на даній стадії провадження не встановлено, про підозру ОСОБА_5 у вчиненні іншого злочину - повідомлень не пред`явлено.

Отже, з огляду на зазначене вище: встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення; наявні достатні підстави вважати, що існують деякі із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор.

Однак, не доведено всіх ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, не встановлено всіх необхідних обставин, передбачених п. 3) ч. 2 ст. 183 КПК України, із якими закон пов`язує можливість застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, визначеному у клопотанні, прокурором при його розгляді не доведено.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, постійне місце проживання, вважаю, що у відповідності до ч. 4 ст. 194 КПК України, щодо нього слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки саме цей запобіжний захід повністю забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Особиста порука, яка полягає у наданні особам, яких слідчий суддя, вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків і зобов`язуються за необхідністю доставити її до органу досудового розслідування, не може бути застосована, так як в ході розслідування даного провадження встановлено, що осіб які б могли взяти ОСОБА_5 на поруки не встановлено. Оскільки підозрювана не має коштів для внесення застави, застава не може бути до неї застосована, як самостійний запобіжний захід.

На підставі викладеного, з урахуванням вимог норми п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, яка має виключні, підстави за яких може бути застосовано тримання під вартою, жодної з цих обставин в судовому засіданні встановлено не було, як наслідок задоволення клопотання є протизаконним.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Застосовуючи такий запобіжний захід, як домашній арешт в період доби з 22-00 год. вечора до 06-00 год. ранку, слідчий суддя враховує, що у розпорядженні слідчого по даному провадженню є достатні дані, що свідчать про наявність ознак злочину та докази про причетність до його скоєння ОСОБА_5 .

За практики Європейського Суду домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі, як і тримання особи під вартою (Манчіні проти Італії).

Матеріали клопотання, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваною конкретних умисних дій, потребують детальної перевірки та оцінці у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Разом з цим, наявність контролю з боку уповноважених осіб стане надійною запорукою щодо унеможливлення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в тому числі на які посилався прокурор та при виявленні обставин, які будуть свідчити про фактичну неефективність домашнього арешту прокурор/слідчий не позбавлені процесуальної можливості, в будь-який момент звернутись з відповідним клопотанням до слідчого судді, щодо зміни запобіжного заходу на більш тяжкий.

Враховуючи вище вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що на даний момент виключно такий запобіжний захід, як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваною процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Окрім цього, застосовуючи, щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби з 22-00 год. вечора до 06-00 год. ранку, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на неї обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182. 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби з 22-00 год. вечора до 06-00 год. ранку в межах строку досудового розслідування.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 13 лютого 2025 року.

Встановити строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу і покладання на підозрювану ОСОБА_5 обов`язків до 12 квітня 2025 року, включно.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 22-00 год. вечора до 06-00 год. ранку;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування з потерпілими і свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- надати можливість працівникам органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваної ОСОБА_5 з`являтися в житло з вимогою надавати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_5 передати для виконання підрозділу поліції за її місцем проживання - АДРЕСА_1 .

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосовано більш суворий запобіжний захід.

Негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Зобов`язати ОСОБА_5 невідкладно прибути до місця свого проживання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1