УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2025 року

м. Київ

справа № 589/2787/20

провадження № 51-4500впс20

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Сумського апеляційного суду про направлення з одного суду апеляційної інстанції до іншого кримінального провадження (справа № 589/2787/20) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 162; ч. 1 ст. 162; ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України,

встановив:

До Верховного Суду в порядку, передбаченому ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), надійшло зазначене вище подання, яке обґрунтоване тим, що в Сумському апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл указаного кримінального провадження, оскільки всі судді, які входять до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду не можуть брати участь у розгляді цього провадження з підстави недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні, передбаченої приписами ч. 1 ст. 76 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Учасників судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте для розгляду вони не прибули, що не перешкоджає вирішенню питання.

Перевіривши наведені доводи, дослідивши наявні матеріали провадження, колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду дійшла висновку, що указане вище подання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 КПК встановлено, що кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, зокрема, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Відповідно до ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів, крім випадків, передбачених частиною дванадцятою цієї статті, при цьому кількість суддів має бути непарною.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, до Сумського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на вирок Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 07 листопада 2024 року.

Крім того, Суд зауважує, що згідно з копією ухвали Сумського апеляційного суду від 23 квітня 2021 року судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Сумського апеляційного суду від 30 грудня 2024 року визначення колегії суддів не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Зі звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 30 грудня 2024 року вбачається, що до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду входять двоє суддів, а саме: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , яких було виключено з автоматизованого розподілу, через недопустимість їх повторної участі в розгляді справи.

Таким чином, жоден із суддів, які входять до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду, не може брати участь у провадженні з перегляду в апеляційному порядку вироку Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 07 листопада 2024 року, оскільки брали участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Ураховуючи викладене, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що подання Сумського апеляційного суду підлягає задоволенню, а кримінальне провадження (справа № 589/2787/20) на підставі п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК необхідно направити до Полтавського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:

Подання Сумського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження (справа № 589/2787/20) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 162; ч. 1 ст. 162; ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України, передати на розгляд Полтавського апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3