Справа №760/1484/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участі сторін та інших учасників провадження

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами БЕБ України Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Біла Церква Київської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

у кримінальному провадженні № 0000017 від 08.11.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами БЕБ України Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000017 від 08.11.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

Клопотання обґрунтовується тим, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000017 від 08.11.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

20.01.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

У поданому клопотанні детектив просить суд застосувати запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування зі свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували. Зазначили, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави є необґрунтованим. Крім цього, захисник зазначив, що в даному провадженні підозрюваному ОСОБА_5 , обрано запобіжний захід у вигляді застави 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та покладено на підозрюваного обов`язки, строк дії, яких закінчився і детектив не звертався з клопотанням щодо продовження строку обв`язків.

Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо твердження захисника про наявність в даному провадженні запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки матеріали провадження були чатково виділені та направлені до суду, для розгляду по суті. В даному ж кримінальному провадженні відсутній запобіжний захід.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000017 від 08.11.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

20.01.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У клопотання зазначено про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 1 ст. 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

У клопотанні зазначено, що кримінальне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_5 , є тяжким кримінальним правопорушенням, за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу від п`ятнадцяти до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто передбачає можливість призначення суворого покарання, тому з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді застави у сумі збитків, які спричинені підозрюваним, яка складає 34 237 402 грн 63 коп. з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків. Орган досудового розслідування вважає, що саме застава в такому розмірі може запобігти ризикам, які унеможливить спроби переховування, незаконно впливати на свідків, потерпілих, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку, вчинити інший злочин.

Згідно з усталеною судовою практикою, яка обґрунтовується рішеннями Європейського суду з прав людини (у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 та у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішував тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Оцінивши надані органом досудового розслідування докази в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який наразі здійснюється, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На підставі встановлених вище обставин, слідчий суддя погоджується з твердженнями органу досудового розслідування про те, що ОСОБА_5 , може бути причетним до інкримінованого йому кримінальному правопорушенні.

Також докази, які були надані стороною обвинувачення та захисту, свідчать про те, що перевірка обставин та фактів із приводу яких здійснюється розслідування, ще не завершена та всі необхідні обставини кримінального правопорушення не встановлені.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, та зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, зокрема не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду та здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор, наполягаючи на застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу, окрім обґрунтованості підозри останнього у вчиненні кримінальних правопорушень, посилався також на існування ризиків, які дають йому підстави вважати, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризики, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваною зазначених дій. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні у майбутньому.

Ймовірна можливість переховування підозрюваного ОСОБА_5 , від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що кримінальне правопорушення, у вчинення якого він підозрюється передбачає основне покарання у виді штрафу від п`ятнадцяти до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, передбачене ч. 3 ст. 212 КК України, згідно з класифікацією кримінальних правопорушень, передбачених ст. 12 КК України є тяжким злочином. Таким чином, тяжкість покарання, сама по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного на свідків, слідчий суддя ураховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Водночас, суд зможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто, якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Такий незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, причетну до вчинення кримінального правопорушення, так і свідків, які можуть надати показання щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою.

Слідчий суддя погоджується з твердженням прокурора, що підозрюваний може погрожувати свідкам з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин для уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, що негативно вплине на стан судового розгляду у даному кримінальному провадженні.

Аналізуючи наведені прокурором твердження, слідчий суддя дійшов висновку, що враховуючи характер вчинення кримінальних правопорушень, знайомства підозрюваного зі свідками, цілком ймовірно може мати на них вплив.

Таким чином, ризик ймовірного вчинення дій направлений на незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, доведений.

Із матеріалів клопотання вбачається, що ризики, про які зазначено в клопотанні існують, тому з урахуванням, обставин справи, доводів та доказів на які посилались учасники судового розгляду, вбачається за необхідне застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та для запобігання реалізації ним встановлених ризиків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань, чого можливо досягнути лише за умови нівелювання ризиків кримінального провадження. За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що необхідним запобіжним заходом буде обрання запобіжного заходу у вигляді застави з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу у цьому кримінальному провадженні буде недієвим.

Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб у повній мірі гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків, а загроза її втрати утримувала б його від намірів та спроб порушити покладені обов`язки, та водночас, не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Разом із цим, сума (застави) повинна бути оцінена з врахуванням особи обвинуваченого, його активів та взаємовідносин з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні ( п. 78 рішення ЄСПЛ від 28.09.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії»/ Mangouras v. Spain, заява №12050/04).

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що застава 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп., є достатньою та дієвою для досягнення мети досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні. З огляду на наведене, клопотання підлягає чатковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 194, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави - 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Отримувач: ДКСУ м. Київ, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: UA 1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися за межі населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

Визначити дату закінчення дії ухвали в частині покладення обов`язків 20.03.2025 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_7