Справа № 487/9589/24
Провадження № 1-кс/487/1776/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2025 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Миколаєва клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 03.09.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001537, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 звернувся до Заводського районного суду міста Миколаєва з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 03.09.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001537, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. Під час досудового розслідування стороною обвинувачення встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. В ході досудового розслідування, встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки у підозрюваної відсутні міцні соціальні зв`язки (не працевлаштована, не заміжня, на утриманні нікого не має), крім цього тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній, в разі визнання її винуватою у вчиненні вказаних злочинів (зокрема це позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років) може спонукати її залишити місце проживання та виїхати за межі України. Крім того, встановлено наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні, оскільки на сьогоднішній день ще не допитано всіх свідків по кримінальному провадженню, встановлюється їх місцезнаходження, тому знаходячись на свободі, підозрювана може на них незаконно впливати з метою не надавати свідчення або змінити раніше надані свідчення, як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Крім того, встановлено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки ОСОБА_5 на протязі тривалого часу займається збутом особливо небезпечних психотропних речовин, офіційно не працевлаштована, а тому збут психотропних речовин є її одним із джерел доходів, крім того на даний час досудовим розслідуванням не встановлено хто саме є постачальником вказаних речовин ОСОБА_5 а тому, у разі обрання їй більш м`якого запобіжного заходу, остання може вчинити дії направлені на продовження своєї злочинної діяльності. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні.

Підозрювана у судовому засіданні вказала, що провину визнає. Просила застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який здатен забезпечити її належну процесуальну поведінку.

Захисник в судовому засіданні вказав на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, вказаних у клопотанні. Просив визначити розмір застави при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001537 від 03.09.2024 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

За версією сторони обвинувачення, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в порушення вимог Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», згідно якого обіг особливо небезпечних психотропних речовин, включених до таблиці І, списку № 2 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 за № 770, на території України заборонено, маючи умисел на незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, з корисливих мотивів, у невстановленому органом досудового розслідування місці, у невстановлений час та при невстановлених обставинах, незаконно, з метою збуту, придбала, зберігала та перевозила на автомобілі марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 речовину білого кольору, яка була розфасована у 56 згортках, та частина якої відповідно до висновку експерта Херсонського НДЕКЦ МВС України № СЕ19/115-25/3954НЗПРАП від 11.03.2025 містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, масою 0,6747 г.

Вищевказану особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, виявлено та вилучено працівниками поліції під час проведення обшуку автомобіля марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 , який мав місце 10.03.2025 за адресою: м. Херсон, вул. Старообрядницька, 25.

Крім цього, іншу частину особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено PVP, загальна маса якої становить близько 769,00 г., що відповідно до Таблиці 2 «Невеликі, великі та особливо великі розміри психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 01.08.2000 за № 188, відноситься до особливо великих розмірів, ОСОБА_5 зберігала за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , до моменту її виявлення та вилучення працівниками поліції під час проведення обшуку за вказаною адресою, який мав місце 10.03.2024.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у чиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин в особливо великих розмірах.

10.03.2025 о 18 год. 40 хв. ОСОБА_5 затримано у порядку п. 2 ч. 1 ст. 208, п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

11.03.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також необхідність застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наступними доказами, зібраними під час досудового розслідування та наявними в матеріалах кримінального провадження: складеним 03.12.2024 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 263 КПК України зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за результатами якого встановлено, що остання займається збутом психотропних речовин на території м. Херсона; складеним 03.12.2024 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 269 КПК України візуальне спостереження за особою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до якого встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пересуваючись по м. Херсон на автомобілі ОСОБА_7 у якості пасажира періодично зупиняються в різних місцях та з салону автомобіля щось викидає на узбіччя дороги; складеним 18.12.2024 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 260 КПК України аудіо, -відео контроль за особою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході якого встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пересуваючись у якості пасажира на автомобілі ОСОБА_7 марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 по місту Херсон, періодично зупиняються в різних місцях та з салону автомобіля щось викидають на узбіччя дороги; складеним 18.12.2024 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 263 КПК України зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до якого встановлено, що остання спілкується з приводу організації збуту психотропних речовин та наркотичних засобів на території м. Херсон; складеним 18.12.2024 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 269 КПК України візуальне спостереження за особою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході чого встановлено, що остання пересуваючись у якості пасажира на автомобілі ОСОБА_7 по місту Херсон, періодично зупиняються в різних місцях та з салону автомобіля щось викидає на узбіччя дороги; складеним 18.12.2024 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 269 КПК України візуальне спостереження за особою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході чого встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пересуваючись на автомобілі марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 по місту Херсон, періодично зупиняються в різних місцях та з салону автомобіля щось викидає на узбіччя дороги; складеним 18.12.2024 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 260 КПК України аудіо, -відео контроль за особою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого встановлено, що остання пересуються по різним районам м. Херсона на автомобілі марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 викидає із автомобіля психотропні засоби та наркотичні речовини у виді «закладок»; складеним 14.02.2025 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 269 КПК України візуальне спостереження за особою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за результатами якого встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пересуваючись в автомобілі марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 у визначених місцях зупиняється та щось викидає із салону автомобіля; складеним 14.02.2025 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. ст. 260, 267 КПК України обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи, а саме автомобіля марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за результатами якого встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмовляє стосовно збуту психотропних речовин та наркотичних засобів та здійснює збут вищевказаних речовин та засобів, шляхом викидання через вікно так званих «закладок»; складеним 27.02.2025 протоколом за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. 269 КПК України візуальне спостереження за особою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за результатами якого встановлено, що остання рухаючись пішки залишає закладки з психотропними речовинами в різних частинах міста Херсон; протоколом обшуку автомобіля марки «Chevrolet Lacetti» державний номерний знак НОМЕР_1 від 09.03.2025 в ході проведення якого було виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, розфасовану у 56 згортків та яку зберігала з метою збуту ОСОБА_5 ; протоколом обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації та фактичним мешканням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході проведення якого було виявлено та вилучено: особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, загальна маса якої становить близько 769,00 г., що відповідно до Таблиці 2 «Невеликі, великі та особливо великі розміри психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 01.08.2000 за № 188, відноситься до особливо великих розмірів; висновками експертів Херсонського НДЕКЦ МВС України від 11.03.2025.

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 могла вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Щодо ризиків, зазначених у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 3 ст. 307 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Отже, з урахуванням наведених обставин обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а також враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке є особливо тяжким, слідчий суддя вважає доведеним, що усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення і передбачене покарання за його вчинення, після отримання повідомлення про підозру, ОСОБА_5 може умисно ухилятися від явки до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді або переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим може перешкоджати встановленню істини по справі, а тому наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, доведено існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у збуті особливо небезпечних психотропних речовин, кримінальне правопорушення було припинено не з власної волі підозрюваної, а працівниками правоохоронних органів, наразі на розгляді у Херсонському міському суді Херсонської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000146 від 02.02.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України, крім того на даний час досудовим розслідуванням не встановлено хто саме є постачальником вказаних речовин ОСОБА_5 а тому, у разі обрання їй більш м`якого запобіжного заходу, остання може вчинити дії направлені на продовження своєї злочинної діяльності.

Ризик, передбачений пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтований стороною обвинувачення можливістю ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя на даній стадії досудового розслідування вважає недоведеним. З матеріалів клопотання та інформації, повідомленої прокурором у судовому засіданні, вбачається, що у даному кримінальному провадженні на момент розгляду клопотання жодна особа у якості свідка допитана не була, іншим особам про підозру не повідомлялось. Обгрунтування реальної можливості впливу підозрюваної на експерта та спеціаліста у клопотанні не наведено.

Метою запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в разі визнання винуватою у вчиненні якого підозрюваній загрожує покарання від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна. Також слідчим суддею враховуються: вік та стан здоров`я підозрюваної ОСОБА_5 , яка народилась у 1993 році. На обліку за станом здоров`я у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, інвалідність не встановлювалась. Крім того, слідчим суддею враховуються: міцність соціальних зв`язків підозрюваної в місці її постійного проживання, а саме: ОСОБА_5 має професійно-технічну освіту, не заміжня, має дітей 2010 та 2019 року народження, офіційне джерело доходу відсутнє. Підозрювана має постійне місце проживання, за яким проживає з сином 2019 року народження та цивільним чоловіком, за місцем мешкання характеризується позитивно. Донька 2010 року народження мешкає окремо з бабусею на тимчасово окупованій території. Раніше не засуджувалась.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_8 на свободу.

Судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази, доводять обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_5 для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та забезпечення її належної процесуальної поведінки.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи, що ОСОБА_5 , як зазначалось раніше, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, беручи до уваги дані про особу підозрюваної, слідчий суддя не вбачає правових підстав для призначення альтернативного запобіжного заходу та визначення розміру застави. Обраний щодо обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі обвинуваченої та є достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантію її належної процесуальної поведінки на даній стадії кримінального провадження, отже, підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу, на чому наголошувала сторона захисту, на даній стадії кримінального провадження відсутні.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 309 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 07.05.2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка тримається під вартою, в той же строк з моменту вручення копії судового рішення.

Повний текст ухвали оголошено 13.03.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1