Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3215/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 , подану її представником - адвокатом ОСОБА_4 , на бездіяльність Подільського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 звернувся із вказаною скаргою до суду, зазначивши, що 23.04.2024 в ході допиту ОСОБА_3 в якості свідка у кримінальному провадженні №0001978, внесеному до ЄРДР за ст. 190 КК України, нею було викладено обставини вчинення шахрайських дій щодо неї ОСОБА_5 . Вказане повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зафіксовано у протоколі допиту ОСОБА_3 як свідка від 23.04.2024. Крім того, вказана слідча дія була зафіксована на відео. Проте всупереч вимогам ст. 214 КПК України органом досудового розслідування відповідні відомості за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не внесено та не розпочато розслідування, а тому скаржник просить зобов`язати службових осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві внести до ЄРДР відомості на підставі вказаної заяви ОСОБА_3 та надати їй відповідний витяг.

Перед початком судового засідання представник скаржника подав заяву про розгляд скарги без його участі.

Представник Подільського УП ГУНП України у м. Києві, будучи повідомленим про час та місце розгляду скарги у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явився.

Разом із цим, на виконання ухвали слідчого судді від 13.03.2025 Подільським УП ГУНП України у м. Києві надано до суду витребувані документи.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України неявка вказаних осіб не є перешкодою для розгляду скарги.

Із урахуванням наведеного, враховуючи положення ч.4 ст. 107 КПК України, відповідно до яких у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, слідчий суддя розглянув скаргу за відсутності учасників процесу та без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1, ч.2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відповідності до ч.5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - Реєстр), а також надання відомостей з нього визначено Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора №298 від 30.06.2020.

Пунктом 1 підрозділу 2 Розділу І Реєстру передбачено, що до Реєстру вносяться відомості, зокрема, про:

- час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

- прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

- інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

- короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

- попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до пункту 1 підрозділу 3 Розділу І Реєстру унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, зокрема, про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Згідно з пунктами 1, 2 підрозділу 1 Розділу ІІ Реєстру формування Реєстру розпочинається з моменту внесення до нього Реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником. Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог скарги представник ОСОБА_3 просить зобов`язати службових осіб Подільського УП ГУНП у м. Києві внести до ЄРДР відомості на підставі повідомлення ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, озвученого нею в ході допиту її в якості свідка у кримінальному провадженні №0001978, внесеному до ЄРДР за ст. 190 КК України, що зафіксовано у протоколі допиту ОСОБА_3 як свідка від 23.04.2024.

Разом із цим, як встановлено слідчим суддею із наданих до суду Подільським УП ГУНП у м. Києві матеріалів, в ході досудового розслідування кримінального провадження органом досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, за результатами розгляду якого було ухвалено відповідні судові рішення судами першої, апеляційної та касаційної інстанцій.

У зв`язку з наведеним, встановивши наявність між сторонами цивільно-правових відносин, орган досудового розслідування дійшов висновку про відсутність підстав для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей на підставі повідомлення ОСОБА_3 .

Про вказані обставини слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 було повідомлено адвоката ОСОБА_4 , що підтверджується відповідним листом №70018-2025 від 27.02.2025.

Повідомлені слідчим обставини підтверджуються також постановою Верховного Суду від 20.07.2022, постановленою за результатами касаційного перегляду рішення Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2021 та постанови Київського апеляційного суду від 12.01.2022 у справі №757/27034/19-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про стягнення заборгованості.

Вказаним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2021, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 12.01.2022, позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 грошові кошти у розмірі 72 428,22 дол. США, з яких:60 000,00 дол. США - сума основного боргу, 5 761,75 дол. США - проценти за користування позикою, 6 766,47 дол. США - 3 % річних. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 грошові кошти у розмірі 9 092,56 євро, з яких: 7 500,00 євро - сума основного боргу, 736,88 євро - проценти за користування позикою, 855,68 євро - 3% річних.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 20.04.2023 у справі №373/18/23, положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні, серед іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 та від 24.04.2019 у справі №818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40, ч. 4 ст. 40-1 КПК України прокурор, слідчий та дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

При цьому, нормами кримінального процесуального законодавства передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше.

Разом з цим, передбачено необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки певного кримінального правопорушення, то є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про кримінальне правопорушення, і тільки такі заяви і повідомлення повинні вноситись до ЄРДР за відповідною правовою кваліфікацією. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Повноваження слідчого судді при розгляді скарг заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, володільця тимчасово вилученого майна на стадії досудового розслідування зводяться до права на зобов`язання сторони кримінального провадження, якою є прокурор, слідчий чи дізнавач вчинити процесуальні дії, як-то розглянути клопотання, проте рішення по суті викладеного приймаються уповноваженою особою самостійно.

Із урахуванням вказаного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 , поданої її представником ОСОБА_4 , на бездіяльність Подільського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 305 - 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , поданої її представником - адвокатом ОСОБА_4 , на бездіяльність Подільського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1