Справа № 756/3928/25
№ 1-кс/756/770/25
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

Слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

провівши судове засідання у кримінальному провадженні за № 0000111 від 10.03.2023 за підозрою:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Донецька, громадянина України, з вищою освітою, працюючого на посаді начальника Господарського відділу Національної служби здоров`я України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України

УСТАНОВИЛА:

І. Суть клопотання

24 березня 2025 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 165 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку внесення застави просив покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені п. п. 1, 2, 4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчих у кримінальному провадженні № 0000111 від 10.03.2023, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, та до прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчим слідчої групи у кримінальному провадженні № 0000111 від 10.03.2023 паспорти для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження та обвинуваченою у кримінальному провадженні № 0003851 ОСОБА_7 .

Клопотання обґрунтоване тим, що у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.03.2023 за № 0000111, 17 березня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а саме - розтрата чужого майна, яке перебувало у віданні особи, шляхом зловживання своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб та у великих розмірах.

На переконання слідчого, станом на дату звернення з клопотанням існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів. Зазначає, що ризики передбачені пунктами 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України наявні та обґрунтовані. Щодо застави уточнив, що зазначений розмір застави є сівмірним розміру завданим збиткам. Заперечення захисника не підтримує.

2.2. У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 , надав письмові заперечення на клопотання слідчого, у яких просив відмовити у його задоволенні, та зазначив, що:

- сторона обвинувачення не довела наявність обґрунтованості підозри;

- ризик переховування від органів досудового розслідування або суду не обґрунтований, з огляду на те, що ОСОБА_4 не має наміру переховуватися;

- ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення не обґрунтований з огляду на те, що стороною обвинувачення не зазначено, які речі і документи та яким чином можуть бути знищені, сховані чи спотворені підозрюваним;

- ризик незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у даному кримінальному провадженні є не доведеним;

- ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином не доведений та не конкретизований;

- для застосування запобіжного заходу у виді застави відсутні належні правові підстави та визначення застави у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є не обгрунтованим та не помірним для підозрюваного.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та заперечив проти застосування щодо нього запобіжного заходу.

ІІІ. Мотиви слідчої судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідча суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідча суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчій судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

Встановлено, що між Національною службою здоров`я України в особі т.в.о. Голови ОСОБА_8 та ТОВ «САТІ-НОВА СОЮЗ» в особі директора ОСОБА_9 укладено Договір підряду № 61 від 06.04.2020.

Відповідно до п. 1.1. зазначеного Договору замовник доручає, а Генпідрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами і засобами відповідно до проектної документації, з дотриманням чинних будівельних норм і правил та умов цього Договору виконати роботи з Капітального ремонту нежитлової будівлі по проспекту Степана Бандери, 19 в Оболонському районі міста Києва (коригування) (далі - Роботи), в повному обсязі і здати Замовнику закінчені Роботи у встановлений Договором строк, а Замовник зобов`язується прийняти виконані Роботи та оплатити їх.

Відповідно до п. 1.1.1. зазначеного Договору предмет договору для цілей визначених Законом України «Про публічні закупівлі» відноситься до ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація (Роботи з Капітального ремонту нежитлової будівлі по проспекту Степана Бандери, 19 в Оболонському районі міста Києва (коригування)).

Разом з тим, відповідно до п. 1.5. зазначеного Договору склад та обсяги Робіт, що доручаються до виконання Генпідряднику, визначені проектною документацією, яка надається Генпідряднику Замовником. Проектна документація засвідчується підписом Замовника «До виконання».

Відповідно до п. 1.6. зазначеного Договору склад та обсяги Робіт можуть бути переглянуті в процесі виконання Робіт у разі внесення змін до проектної документації за умови, що вони не призводить до збільшення ціни Договору.

Відповідно до п. 2.1. зазначеного Договору ціна Договору становить 116 351 879,79 грн. (сто шістнадцять мільйонів триста п`ятдесят одна тисяча вісімсот сімдесят дев`ять грн. 79 коп.), в тому числі ПДВ (20%) - 19391979.97 грн. (дев`ятнадцять мільйонів триста дев`яносто одна тисяча дев`ятсот сімдесят дев`ять гри. 97 коп.).

Відповідно до п. 2.2. зазначеного Договору джерелом фінансування є Державний бюджет України. Вартість Робіт на 2021 рік буде визначена відповідно до затверджених видатків згідно із Законом України «Про державний бюджет на 2021 рік».

Крім того, наказом Національної служби здоров`я України № 216 від 14.05.2021 затверджено склад Комісії з прийняття будівельно-монтажних, інженерних робіт та обладнання під час проведення капітального ремонту нежитлової будівлі за адресою: м. Київ, проспект Степана Бандери, 19, а саме:

ОСОБА_16 - директор Адміністративного департаменту, голова Комісії;

ОСОБА_17 - директор Юридичного департаменту;

ОСОБА_18 - директор департаменту фінансів та бухгалтерського обліку - головний бухгалтер;

ОСОБА_10 - директор Департаменту інформаційних технологій;

ОСОБА_11 - начальник Відділу з питань запобігання та виявлення корупції;

ОСОБА_12 - завідувач Сектору режимно-секретної роботи;

ОСОБА_13 - начальник господарського управління Адміністративного департаменту;

ОСОБА_19 - начальник відділу будівництва та нерухомості господарського управління Адміністративного департаменту;

ОСОБА_14 - головний спеціаліст відділу будівництва нерухомості господарського управління Адміністративного департаменту;

ОСОБА_20 - головний спеціаліст відділу будівництва та нерухомості господарського управління Адміністративного департаменту.

Таким чином, відповідно до наказу Національної служби здоров`я України № 216 від 14.05.2021 на ОСОБА_4 було покладено функції щодо підтвердження обсягів та якості виконаних робіт з капітального ремонту нежитлової будівлі Національної служби здоров`я України, розташованої за адресою: м. Київ, пр. Степана Бандери, 19, їх відповідності умовам договору(ів) підряду, проектно-кошторисній документації та будівельним нормам, а також візування актів виконаних робіт, наданих підрядною організацією, у межах його посадових обов`язків та за відповідними напрямами діяльності.

Проте, у грудні 2021 року, у начальника відділу будівництва та нерухомості господарського управління Адміністративного департаменту Національної служби здоров`я України ОСОБА_4 , головного спеціаліста відділу будівництва та нерухомості господарського управління Адміністративного департаменту Національної служби здоров`я України ОСОБА_7 та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб виник спільний злочинний умисел, спрямований на розтрату коштів у великих розмірах, шляхом зловживання своїм службовим становищем, що належать Національній службі здоров`я України.

З огляду на зміст клопотання, ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на розтрату коштів у великих розмірах, шляхом зловживання своїм службовим становищем, діючи умисно, в групі осіб, за попередньою змовою з ОСОБА_7 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, 15.12.2021, перебуваючи на своєму робочому місці в приміщенні будівлі Національної служби здоров`я України, що знаходиться за адресою: м. Київ, пр. Степана Бандери, 19, завізував акт приймання виконаних будівельних робіт № 29 за грудень 2021 року до Договору № 61 від 06.04.2020. Відповідно до вищезазначеного акту, в п.2/2 розділу «Стіни та перегородки» зазначено позицію С111-1287 варіант 3 «Перегородка суцільна безкаркасна скляна внутрішня (в комплекті)» у кількості 89,59 м2, ціною за 1 м2 - 4 660,07 грн. та загальною вартістю - 417 495,67 грн. без ПДВ (вартість з врахуванням ПДВ 20% - 500 994,80 грн.).

У той же час, станом на 15.12.2021, а саме на дату візування ОСОБА_4 акту № 29 за грудень 2021, внесення змін до Договору № 61 від 06.04.2020 щодо заміни матеріальних ресурсів в Локальному кошторисі №2-1-3 С111-1287 варіант 2 «Скло загартоване («Тріплекс»), товщиною 12 мм або еквівалент» на С111-1287 варіант 4 «Перегородка суцільна безкаркасна скляна внутрішня (в комплекті)» - документально не підтверджувалась.

Таким чином, ОСОБА_4 було підписано акт, який не відповідає умовам кошторисної документації, яка є невід`ємною частиною договору, зміни до якого були внесені Додатковою угодою № 9 від 20.12.2021, тобто через 5 (п`ять) днів після візування ОСОБА_4 . Акту приймання виконаних будівельних робіт № 29 за грудень 2021 року до Договору № 61 від 06.04.2020.

Отже, на думку сторони обвинувачення, своїми протиправними діями, ОСОБА_4 , спричинив збитки Національній службі здоров`я України на загальну суму 500 994,80 гривень.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідча суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

- висновком експерта від 17.10.2024 № 17-1/10-2024 за результатами судово-економічної експертизи;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_4 від 10.07.2023;

- протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_4 від 28.10.2024;

- протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_4 від 31.10.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 04.11.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 04.11.2024;

- протоколом одночасного допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_4 від 26.11.2024;

- аудиторським звітом від 04.07.2023;

- додатковою угодою від 20.11.2021.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідча суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідча суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Слідча суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, детектив послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідча суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідча суддя відхиляє доводи прокурора про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюваний постійно мешкає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно працевлаштований, одружений, раніше не судимий, що свідчить про наявність соціальних зв`язків, крім того прокурором не надано доказів щодо спроб підозрюваного переховуватись від органів досудового слідства під час досудового розслідування.

Також, прокурором не доведено, що у разі не застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави, відповідний ризик матиме місце.

Викладене переконує слідчу суддю у відсутності обґрунтованості цього ризику.

3.6. Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Як зазначає у клопотанні слідчий, ОСОБА_4 є начальником Господарського відділу Національної служби здоров`я України, а оригінали документів, які перебувають у вказаному органі державної влади, можуть мати доказове значення. А отже, це може суттєво ускладнити проведення досудового розслідування в подальшому.

Отже, у слідчої судді, формується переконання, що ОСОБА_4 має можливість знищити чи спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а відтак зазначений ризик має місце.

3.7. Щодо ризику незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків снує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На думку слідчої судді, підозрюваний ОСОБА_4 , особисто знайомий з іншою підозрюваною, знає її місце проживання та ознайомлений з її показаннями, а також йому відомо анкетні дані, місця проживання інших свідків, так як протоколи допитів із зазначенням анкетних даних таких осіб вручено стороні захисту з даним клопотанням.

Вказані обставини формують у слідчої судді переконання щодо наявності ризику впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

3.8. Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадження іншим чином

Слідчий у клопотанні зазначив, що існує ризик можливого намагання перешкодити виявленню інших епізодів злочинних дій. В обґрунтування зазначеного ризику слідчий послався на ймовірність вживання заходів з боку підозрюваного, спрямованих на приховання та знищення доказів, які ще не долучені до матеріалів провадження.

Вказаний аргумент є не достатньо вагомим, інших аргументів та жодних документів на їх підтвердження слідчий не надав, а відтак слідча суддя відхиляє зазначений ризик та вважає його не підтвердженим.

3.9. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Водночас, застосований до підозрюваного запобіжний захід має корелюватися із ризиками та їх інтенсивністю, а також з особою підозрюваного, тобто має існувати пропорційність між заходом та мірою обмеження права та дієвості його застосування.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є: особиста порука, особисте зобов`язання.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідча суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність міцних соціальних зв`язків, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідча суддя дійшла висновку, що запобіжний захід у вигляді застави є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування щодо підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Запобіжний захід у вигляді застави є досить ефективним, позаяк в його основу покладено економічну зацікавленість підозрюваного у збереженні грошових коштів. У випадку сплати застави за підозрюваного іншими фізичними та/або юридичними особами, у останнього виникають відповідні моральні та/або матеріальні зобов`язання, які забезпечують його належну процесуальну поведінку. За таких умов у разі невиконання підозрюваним покладених на нього обов`язків державний примус реалізується у вигляді реальної загрози втрати заставодавцем грошових коштів.

Отже, застава є досить дієвим запобіжним заходом, що з одного боку не створює для особи такого широкого кола обмежень прав і свобод як більш суворі запобіжні заходи, а з іншого - є запобіжником, що стримує особу від проявів неналежної процесуальної поведінки.

3.10. Щодо визначення розміру застави

Розмір застави визначається слідчою суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

Вживаний у ч. 5 ст. 182 КПК України термін «у виключних випадках» є оціночним критерієм, який характеризує здатність або нездатність забезпечити виконання підозрюваним обов`язків за умов визначення застави у встановлених КПК України межах. За таких обставин орієнтирами для визначення розміру застави може бути майновий стан підозрюваного, розмір майнової шкоди або доходу, в отриманні якого він підозрюється, сума неправомірної вигоди тощо.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Враховуючи встановлені ризики, слідча суддя дійшла висновку, що застава у визначених законом межах, з урахуванням усіх обставин справи, здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

На переконання слідчої судді, підозрюваному ОСОБА_4 має бути визначена застава у розмірі, який передбачений в межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Разом з тим, на переконання слідчої судді, застава у розмірі 165 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 499 620 гривень 00 копійок, яку прохав застосувати щодо ОСОБА_4 слідчий, буде непомірною для останнього. Враховуючи встановлені обставини кримінального провадження та характеризуючі відомості підозрюваного ОСОБА_4 в цілому, а також його майновий стан, слідча суддя дійшла висновку, що застава у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 ривень 00 копійок не становитиме надмірного тягаря та не є непомірною для нього. При цьому, зазначений розмір застави є значним, достатнім і цілком здатним забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а ризик втрати грошових коштів буде фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків.

Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного наявні підстави для покладення на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчим слідчої групи паспорти для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження та обвинуваченою у кримінальному провадженні № 0003851 ОСОБА_7 .

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.

Слідча суддя конкретизує обов`язок не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора або суду територіальними межами м. Києва, з урахуванням місця проживання підозрюваного.

Строк дії обов`язків слідча суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України, - два місяці.

За таких підстав клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 181, 194, 199, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

1. Клопотання - задовольнити частково.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 копійок.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчим слідчої групи паспорти для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження та обвинуваченою у кримінальному провадженні № 0003851 ОСОБА_7 .

Термін дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків визначити два місяці, тобто до 24 травня 2025 року включно.

4. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Оболонського районного суду міста Києва.

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному та попередити заставодавця, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

5. Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та проголошено 28 березня 2025 року.

Слідча суддя ОСОБА_1