Справа № 991/2528/25
Провадження 1-кс/991/2523/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі-слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу в інтересах

ОСОБА_3 (народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у російській федерації, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , наразі утримується під вартою, є народним депутатом,),

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 27/частиною 5 статті 191 Кримінального кодексу України (далі-КК)

у кримінальному провадженні №0000092 від 20.02.2025,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

21.03.2025 до ВАКС надійшло клопотання захисника (адвоката) ОСОБА_4 (далі - захисник) в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу, для розгляду якого відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_1 , яким здійснено судовий розгляд 24.03.2025.

2. Короткий виклад клопотання та позицій учасників судового провадження.

2.1. Захисник у клопотанні просив: «1) змінити застосований ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі №991/1069/25 від 14.02.2025 до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід; 2) застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 14.04.2025, визначивши йому заставу у розмірі 6 000 000,00 (шість мільйонів) гривень»,

що обґрунтовувалось зокрема таким: «Детективами Національного антикорупційного бюро України за процесуального керівництва Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000092 від 20.02.2025 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у якому 03.03.2025 стороні захисту повідомлено про закінчення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів кримінального провадження.

Вказане кримінальне провадження 20.02.2025 виділено в окреме провадження з матеріалів кримінального провадження №0000169 від 07.07.2022 за підозрою народного депутата України ОСОБА_3 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч.5 ст. 191 КК України, ОСОБА_18 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 ч.5 ст. 191, ч.2 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_19 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_10 та ОСОБА_20 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України, ОСОБА_21 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.2 ст.209 КК України, а також за фактами учинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 369, ч.4 ст. 368, ч.3 ст.28 ч.5 ст. 191. ч.3 ст.28 ч.3 ст. 209, ч.3 ст. 15 ч.5 ст.191 КК України.

24.01.2025 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_22 підозрюваному ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 000 000,00 (сто мільйонів) гривень, та покладено ряд обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

13.02.2025 ТОВ «Перша подільська енергетична компанія» на підставі платіжного доручення №1022 внесено на розрахунковий рахунок Вищого антикорупційного суду 6 000 000,00 (шість мільйонів) гривень застави за підозрюваного ОСОБА_3 .

14.02.2025 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду ОСОБА_23 у справі №991/1069/25 винесено ухвалу про зміну підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу з застави, у розмірі 100 000 000 (сто мільйонів) гривень, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів (до 14.04.2025), із визначенням застави у розмірі 100 000 000,00 (сто мільйонів) гривень.

Як зазначено у вказаній ухвалі суду, підставою для зміни та застосування саме такого запобіжного заходу стало не внесення підозрюваним ОСОБА_3 у повному обсязі визначеної судом застави, повідомлення йому підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, внаслідок якого завдано збитків АТ «Укрзалізниця» на суму 141 606 360 гривень, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

03.03.2025 стороні захисту повідомлено про закінчення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів кримінального провадження.

Слід зазначити, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу 24.01.2025 та його зміни 14.02.2025, судом не було оцінено вагомість наявних доказів учинення кримінального правопорушення, які стали підставою для повідомлення ОСОБА_3 про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину та спричинення збитків АТ «Укрзалізниця» у розмірі 141 606 360 гривень, нібито встановлених на підставі висновків товарознавчої експертизи, яку сторона обвинувачення під вигаданими мотивами не надавала ні стороні захисту, ні слідчим суддям під час розгляду вище зазначених клопотань.

Ознайомившись, в порядку ст. 290 КПК України, з висновком експерта №10439 про проведення експертного товарознавчого дослідження від 11.10.2024 та матеріалами кримінального провадження, на підставі яких його було проведено, стороною захисту було встановлено, що у ньому зроблено неправильну оцінку ринкової вартості кабельної продукції виготовленої ТОВ «Торговий дім «Український кабель» та ТОВ «Торговий дім «Кабель Центр» під замовлення та поставленої до АТ «Укрзалізниця» продовж 2021-2022 років. Оскільки для визначення експертом її ринкової вартості було взято умовну розрахункову вартість кабелів МФ-100 та НЛФ розраховану представниками ПрАТ «Запорізький кабельний завод», ТОВ «Техпровід», ТзДВ «Гал-Кат» та ТОВ «Європан», які її впродовж 2021-2022 років не виготовляли, нікому не поставляли, а деякі з них не мали обладнання для її виготовлення. При цьому вказані товариства до розрахункової вартості кабельної продукції не включили вартість тари, транспортних витрат та відстрочки оплати строком від 10 до 45 банківських днів, що суттєво впливає на її дійсну ринкову вартість.

Вище зазначений висновок товарознавчого дослідження та матеріали кримінального провадження на підставі яких воно було проведено, і які не були досліджені слідчими суддями під час застосування та зміни запобіжного заходу, можуть свідчити про зменшення суми завданих збитків або взагалі про їх відсутність, і вказують на зменшення ризиків, наведених прокурором, а саме:

1. У зв`язку із завершенням 03.03.2025 досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000092 є нівельованими ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки стороною захисту уже зібрано усі необхідні докази у кримінальному провадженні та отримано показання усіх необхідних свідків; 2. Відсутність ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тими обставинами, що підозрюваний після повідомлення йому про підозру 17.01.2025 з`являвся на всі виклики детективів, прокурорів та слідчих суддів, з лютого 2022 року по даний час не виїжджав за межі країни, на виконання рішення суду здав на зберігання детективу свій паспорт для виїзду за кордон.

ОСОБА_3 є Народним депутатом України, дбає про свою репутацію, а тому зацікавлений у належному розслідуванні та доведенні своєї невинуватості. Окрім цього, підозрюваний на територію України має міцні соціальні зв`язки, оскільки тут проживають його неповнолітні діти та близькі родичі, які знаходяться повністю на його утриманні.

Наведенні обставини вказують на можливість зменшення суми застави, яка забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_3 .

Також при вирішенні питання про зменшення суми застави слід врахувати факт накладення ухвалою Вищого антикорупційного суду у справі №991/661/25 від 13.02.2025 арешту на майно підозрюваного ОСОБА_3 з метою його конфіскації, обрахованою детективами загальною вартістю понад 160 000 000,00 (сто шістдесят мільйонів) гривень, що унеможливлює внесення застави у визначеному розмірі за рахунок цього майна.

А тому є всі підстави вважати, що визначений розмір застави у розмірі 100 000 000,00 (сто мільйонів) гривень є явно непомірним для підозрюваного ОСОБА_3 »,

та доданими до клопотання копіями такого: 1) постанови про виділення матеріалів досудових розслідувань від 20.02.2025; 2) ухвали ВАКС у справі№ 991/1069/25 від 14.02.2025; 3) платіжної інструкції №1022 від 13.02.2025; 4) ухвали ВАКС у справі №991/661/25 від 13.02.2025; 5) повідомлення про завершення досудового розслідування від 03.03.2025; 6) висновку експерта №10439 від 11.10.2024; 7) листа ПрАТ «Запорізький кабельний завод» №3/01-102 від 30.05.2024; 8) листа ТОВ «ГАЛ-КАТ» №77 від 04.07.2024; 9) листа ТОВ «Техпровід» №47 від 27.06.2024. 10) листа ТОВ «Одесакабель» №99/юр від 09.07.2024; 11) листа ТОВ «Європан» № 57 від 03.07.2024.

2.2. У судовому засіданні захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і підозрюваний ОСОБА_3 підтримали подане клопотання і просили таке задовольнити, додатково зазначивши, що внесена за ОСОБА_3 частина застави в розмірі 6 млн. грн. зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку і новою обставиною в розумінні статті 201 КПК є висновок експерта, який спростовує доводи підозри ОСОБА_3 щодо ймовірної суми завданих збитків. Також ОСОБА_3 зазначив, що застосована до нього застава в розмірі 100 000 000 (сто мільйонів) гривень є непомірною для нього, оскільки запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застава в розмірі максимум 10 млн. гривень будуть забезпечувати інтереси кримінального провадження на цьому етапі - ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування.

Прокурор ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, оскільки на цей час ризики не зменшились, зазначивши, що на його думку, сторона захисту не довела наявності нових обставин, які є підставою для зменшення розміру застави, й надав письмові заперечення на клопотання про зміну запобіжного заходу, де, серед іншого, стверджував про таке: 1) обґрунтованість підозри ОСОБА_3 лише посилилась з урахуванням висновку судово-економічної експертизи №1041/82601 від 20.12.2024, за результатом якої встановлено збитки на загальну суму більше 140 млн. грн., завдані АТ «Укрзалізниця»; 2) ризики, які встановлені під час досудового розслідування, не зменшились, а лише посилились з урахуванням аналізу інформації, яка зафіксована в протоколах про проведення негласних слідчих (розшукових) дій щодо ОСОБА_3 ; 3) наразі ризик переховування лише підвищився з урахуванням факту завершення досудового розслідування і відкриття матеріалів досудового розслідування, що свідчить про достатність доказів для направлення до суду обвинувального акту, що актуалізує цей ризик. До заперечення прокурором додано: 1) копія висновку експерта №1041/82601 від 20.12.2024 за результатами судово-економічної експертизи у кримінальному провадженні №0000169 та інші матеріали кримінального провадження, які обґрунтовують доводи заперечення прокурора у 2-х томах.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до частини 7 статті 42 КПК підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.

Згідно із частиною 1 статті 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, і пунктом 9 частини 2 статті 131 визначено зокрема, що заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Частиною 1 статті 176 КПК визначено, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини 1 статті 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а саме постановою КМУ від 11.01.2012 №15), з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами 3 або 4 статті 183 цього кодексу.

Частиною 6 статті 182 КПК визначено, що підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно з частиною 11 статті 182 КПК, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до частини 1 статті 201 КПК, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 цього кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

При цьому частинами 3, 4, 5 статті 201 КПК визначено, що до клопотання мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання, клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Статтею 203 КПК встановлено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим кодексом.

3.2. З огляду на вищенаведене, обґрунтованість застосованого раніше запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, або внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його продовження чи пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Продовження, пом`якшення, зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження можуть змінюватись підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути продовжений, скасований або замінений на інший - більш або менш суворий, й підставами зміни запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме - змінилась кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення, однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Також, згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому практика ЄСПЛ передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, але вимагає наявність підстав вважати реальною можливість здійснити такі у майбутньому.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» у справі №30671/04 від 23.01.2012 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути зокрема фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю.

3.3. Судом на підставі наданих матеріалів і відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено такі обставини:

07.07.2022 внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000169.

01.01.2024 набув чинності Закон України від 08.12.2023 №3509-IX, яким зокрема внесено зміни до частини 1 статті 219 КПК шляхом викладення такої у новій редакції (згідно з якою строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження), виключено частину 8 статті 615 КПК і пункт 20-8 розділу XI «Перехідні положення» КПК викладено в такій новій редакції «20-8. Положення частини 1 статті 219 цього кодексу в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України щодо посилення самостійності Спеціалізованої антикорупційної прокуратури» застосовуються до всіх кримінальних проваджень, досудове розслідування або судовий розгляд яких не завершено до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України щодо посилення самостійності Спеціалізованої антикорупційної прокуратури».

17.01.2025 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 27/частиною 5 статті 191 КК.

24.01.2025 слідчим суддею ВАКС ОСОБА_22 у справі №991/413/25 (залишеною 12.02.2025 без змін ухвалою Апеляційної палати (АП) ВАКС) відмовлено в задоволенні клопотання детектива НАБУ про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрано щодо підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 000 000 гривень, та покладено низка обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК, що мотивовано наявністю обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 27/частиною 5 статті 191 КК та ризиків, передбачених пунктами 1-4 частини 1 статті 177 КПК.

13.02.2025 за підозрюваного ОСОБА_3 внесено частину застави в розмірі 6 000 000 гривень ТОВ «Перша подільська енергетична компанія» згідно з платіжною інструкцією №1022.

13.02.2025 ухвалою слідчої судді ВАКС ОСОБА_23 у справі №991/661/25 накладено арешт на майно підозрюваного ОСОБА_3 , ОСОБА_24 та ОСОБА_25 .

14.02.2025 ухвалою слідчої судді ОСОБА_23 у справі №991/1069/25 (залишеною 28.02.2025 без змін ухвалою АП ВАКС) частково задоволено клопотання детектива НАБУ і змінено застосований до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави на тримання під вартою строком 60 днів, з можливістю внесення застави 100 000 000 грн. та покладенням обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК, що мотивовано наявністю обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 27/частиною 5 статті 191 КК, ризиків, визначених частиною 1 статті 177 КПК та невиконанням ОСОБА_3 умов застосування запобіжного заходу у виді застави, визначеної ухвалою ВАКС від 24.01.2025, а саме зокрема тим, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується у сукупності тяжкістю передбаченого покарання за інкриміновані підозрюваному злочини, а також відомостями про особу ОСОБА_3 , статусом народного депутата України, що дає потенційну можливість виїжджати за межі території України у службові відрядження, матеріальним станом підозрюваного, наявністю службових зв`язків. За даними матеріалів провадження, зокрема протоколу про проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо контролю від 10 січня 2024 року, підозрюваний ОСОБА_3 обговорює зі співрозмовником наявні у нього можливості для незаконного перетину кордону «… ОСОБА_26 мене вивезе… Каже тобі треба виїхати? Тільки телефон кинь десь в Києві. Дам машину, сідай і уже в Молдові. Хоть в машині, хоть на фурі». Крім того, ОСОБА_3 підтримує товариські відносини із Головою Державної прикордонної служби України ОСОБА_27 з яким він спільно навчався, що також свідчить на обґрунтованість вказаного ризику. Ризик знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення підтверджувався відомостями протоколів про проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо контролю ОСОБА_3 від 27.06.2024 та від 10.01.2025, де зафіксовані розмови, з яких вбачається, що ОСОБА_3 консультувався із працівниками правоохоронних органів з приводу форм та методів діяльності оперативних підрозділів щодо негласного зняття інформації. Крім того, під час спілкування із суддею Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_28 розповідав останній, що він переховував документи: « Я вон документы пораспихивал по чемоданам пораздавал по разным местам. Мне надо иногда что-то найти, блин, не могу найти..». Також ОСОБА_3 давав вказівки своїй помічниці регулярно чистити телефон «Телефон подчищаешь…, подчищай все, надо минимизировать…», оскільки вважав, що правоохоронним органам буде складніше довести факти протиправних діянь без наявності листування. Також обґрунтовано встановлено ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, що підтверджувалось відомостями, отриманими в результаті проведення НСРД та зафіксованими в протоколах про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіоконтролю особи - ОСОБА_3 від 27.06.2024, 09.10.2024, 10.01.2025, де в розмовах неодноразово зазначав про можливість здійснення впливу на свідків та інших підозрюваних, щоб останні не надавали викривальних показів відносно нього «Мои ушли все на 63 статью, в отказную. Показаний нет. У них дело не идет. Не понимают, что им делать. Встречался с адвокаом этого второго. Тот который в деле, нашего партнера. Ничего у них нету, они тоже его просят дать покзания… На Шило дайте показания, и все» Зокрема, ОСОБА_3 неодноразово повідомляв оточуючим, що в нього є зв`язки серед правоохоронних органів і такі зв`язки постійно ним використовуються та можуть бути задіяні для отримання бажаних результатів. Наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином підтверджувалось наявністю у ОСОБА_3 зв`язків серед службових осіб правоохоронних органів, через яких він безпосередньо отримував інформацію щодо проведення негласних слідчих дій відносно нього та інших членів організованої групи, й, таким чином, ОСОБА_3 мав можливість вживати заходи з метою уникнення документування злочинної діяльності організованої групи. Також станом на момент розгляду клопотання детектива НАБУ про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000169 від 07.07.2022 підозрюваний ОСОБА_3 не вніс в повному обсязі заставу, визначену ухвалою слідчого судді від 24.01.2025, що є невиконанням зазначеної ухвали суду, і вказана обставина була встановлена слідчим суддею.

20.02.2025 постановою прокурора САП ОСОБА_6 про виділення матеріалів досудових розслідувань виділено з кримінального провадження №0000169 від 07.07.2022 в окреме провадження №0000092 матеріали досудового розслідування стосовно ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_29 , ОСОБА_10 .

03.03.2025 підозрюваному ОСОБА_3 та його захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування у порядку статті 290 КПК.

3.4. Щодо тверджень сторони захисту про те, що «при обранні запобіжного заходу ОСОБА_3 та у подальшому при зміні запобіжного заходу, слідчі судді були позбавлені можливості оцінити висновок експерта, який обґрунтовував реальну суму завданих збитків», суд зазначає, що висновок експерта відповідно до статті 84 КПК є самостійним процесуальним джерелом доказів у кримінальному процесі. Висновок експерта є документом, що містить результат застосування професійних спеціальних знань експерта, якими судді та інші учасники кримінального провадження не володіють. Порядок оцінки висновку експерта передбачає: 1) встановлення дотримання вимог закону щодо призначення та проведення експертизи; 2) визначення відсутності порушень порядку залучення експерта до участі в кримінальному провадженні; 3) перевірка компетентності експерта; 4) визначення дотримання експертом вимог до проведення експертизи, підготовки висновку за її результатами й узгодженості з іншими матеріалами провадження. У випадку, коли результати проведеної експертизи викликають певні сумніви, суд для роз`яснення висновку може допитати експерта відповідно до статті 356 КПК, за наслідками чого зробити висновки щодо належності та допустимості висновку, що сприяє доповненню та поясненню відомостей, отриманих у результаті експертного дослідження. Тобто ефективне використання висновку експерта в кримінальному провадженні є результатом належного дотримання вимог до проведення експертизи та обґрунтованої всебічної оцінки її результатів.

Разом з тим, КПК не визначає змісту поняття «обґрунтована підозра», й такий стандарт є найнижчим за рівнем переконання у кримінальному провадженні, тому факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення. Відтак, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу як виду забезпечення кримінального провадження, оцінка слідчим суддею наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для доведення чи не доведення винуватості особи (що здійснюється судом при ухваленні вироку), а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Тобто на стадії досудового розслідування слідчий суддя не може будь-яким чином оцінити зміст висновку судової товарознавчої експертизи від 11.10.2024 №10439, на який посилався захисник, тим більше порівняно з іншими невідомими йому матеріалами кримінального провадження, а також наданим прокурором висновком експерта №1041/82601 від 20.12.2024 за результатами судової економічної експертизи у кримінальному провадженні №0000169, яким підтверджена суми шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, яка міститься у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду (ККС ВС) від 20.01.2025 у справі №357/12623/21, а саме, що «статтями 22, 290, 349 КПК України визначено право сторони обвинувачення обґрунтовувати свою позицію про доведеність винуватості особи доказами, зібраними під час проведення досудового розслідування, обсягу яких, на переконання сторони обвинувачення, буде достатньо для доведення винуватості особи та притягнення її до кримінальної відповідальності за інкримінований їй злочин. При цьому законодавець не встановив перед прокурором вимоги долучати під час судового розгляду абсолютно всі зібрані під час досудового розслідування докази. При цьому згідно з принципом змагальності сторін та свободи в поданні ними досуду своїх доказів, закріпленим у ст. 22 КПК України, прокурор, підтримуючи публічне обвинувачення в суді, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, у тому числі щодо визначення обсягу доказів, які сторона обвинувачення буде долучати в суді та на підставі яких доводитиме винуватість особи. Аналогічна позиція була висловлена в постановах Верховного Суду від 18лютого 2021 року у справі № 193/375/19 (провадження № 51-4204 км 20), 12серпня 2021 року у справі № 648/434/18 (провадження № 51-1059 км 21), 10лютого 2022 року у справі № 643/583/19 (провадження № 51-3904 км 21), 26травня 2022 року у справі № 755/20311/15-к (провадження № 51-5354 км 21)»

Відтак слідчий суддя вважає, що у слідчих суддів 24.01.2025 і 14.02.2025 був наявний достатній обсяг матеріалів, які обґрунтовували вимоги клопотань детектива, що дало підстави зробити висновки як про правильність кваліфікації дій ОСОБА_3 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 3 статті 27/частиною 5 статті 191 КК, так і про доведеність ризиків, які стверджувались у клопотанні детектива.

Окрім того, слідчим суддею досліджено матеріали, додані прокурором до письмових заперечень на клопотання про зміну запобіжного заходу, а саме копії протоколів про результати здійснення негласних слідчих (розшукових) дій щодо ОСОБА_3 , аналіз змісту яких свідчить, що кожен із раніше встановлених ризиків обґрунтовані, доведені та продовжують існувати, зокрема такими реально підтверджується ризик можливої втечі ОСОБА_3 за межі України поза наявними пунктами пропуску, що підтверджується розмовою ОСОБА_3 з співрозмовником, де повідомляється, що у ОСОБА_3 є знайомий « ОСОБА_26 », який за потреби забезпечить виїзд ОСОБА_3 до Республіки Молдова, висока імовірність реалізації ОСОБА_3 дій щодо переховування від органу досудового розслідування і дій ОСОБА_3 з тиску на свідків, інших виробників кабельно-провідникової продукції, працівників правоохоронної та судової системи, що виразилось у застосуванні ОСОБА_3 різних заходів впливу: від надання неправомірної вигоди до погрози фізичною розправою.

Водночас слідчий суддя зазначає, що факти сумлінного дотримання підозрюваним упродовж періоду досудового розслідування покладених на нього процесуальних обов`язків та завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні не нівелює вищезазначених обставин за відсутності нових обставин, які обґрунтовували б зменшення ризиків, тобто не є тією обставиною, яка свідчить про необхідність зменшення розміру запобіжного заходу у вигляді застави.

3.5. Дослідивши клопотання захисника із доданими матеріалами, заперечення прокурора із доданими матеріалами, слідчий суддя вважає, що сторона захисту не довела належними доказами необхідності зміни розміру запобіжного заходу у вигляді застави на менший чи інший запобіжний захід, тому належить відмовити у задоволенні клопотання.

Керуючись статтями 176-198, 201, 309, 369-372, 532 КПК, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 31.03.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ______________