Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах АТ «Київметробуд» про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах АТ «Київметробуд» звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Зазначав, що відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 03.06.2022 було накладено арешт на 100% (сто відсотків) корпоративних прав а саме акції АТ «Київметробуд» () номінальною вартістю 1 000 632,5 грн., шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також перереєстрації та внесення змін до установчих документів.

Посилаючись на необґрунтованість накладення арешту просив скасувати арешт на 100% (сто відсотків) корпоративних прав а саме акції АТ «Київметробуд» () номінальною вартістю 1 000 632,5 грн., шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також перереєстрації та внесення змін до установчих документів.

У судове засіданні заявник не з`явився про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Прокурор у судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ст. 174 КПК України слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності учасників справи.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього документи, дійшов наступного висновку.

Установлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 03.06.2022 було накладено арешт на 100% (сто відсотків) корпоративних прав, а саме акції АТ «Київметробуд» () номінальною вартістю 1 000 632,5 грн., шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також перереєстрації та внесення змін до установчих документів.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Обґрунтовуючи ухвалу про накладення арешту на зазначені вище майно, слідчий суддя зазначав, що корпоративні права відповідають критеріям речових доказів, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому з метою збереження речових доказів накладення арешту є можливим.

Заперечуючи проти скасування арешту на майно, прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 в письмових поясненнях, наданих суду вказав на те, що постановою першого заступника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 від 27.05.2022 року корпоративні права АТ «Київметробуд» () визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000277, ухвала слідчого судді є обґрунтованою та законною, необхідність у накладенні арешту не відпала, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином в силу норм ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано, якщо особи, зазначені в ч. 1 ст. 174 КПК України доведуть, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказів того, що арешт накладено необґрунтовано та у його застосуванні відпала потреба заявником не надано, а тому приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах АТ «Київметробуд» про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1