Справа № 308/9536/21
О К Р Е М А У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 лютого 2025 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
Вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.02.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано невинуватими у пред`явленому обвинуваченні за ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України та виправдано на підставі п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України у зв`язку у з недоведеністю, що в діянні кожного із обвинувачених є склад вказаного кримінального правопорушення.

Між тим, у ході судового розгляду судом встановлено ряд обставин, які можуть свідчити про наявність підстав для притягнення осіб, причетних до проведення досудового розслідування, до кримінальної або дисциплінарної відповідальності.

Так, суд з`ясував, що у сформульованому прокурором обвинуваченні були наявні покликання на вчинення обвинуваченими дій у співучасті. При цьому, як зазначалося в обвинувальному акті, вчинення кримінального правопорушення здійснювалося шляхом залучення, зокрема, тих осіб, матеріали щодо яких виділялися в окреме провадження на стадії досудового розслідування, так і тих осіб, інформація про внесення відомостей щодо яких до ЄРДР відсутня, як і відсутня інформація про виділення матеріалів відносно таких осіб в окремі кримінальні провадження.

Вказане, на переконання суду, суттєво впливає на дослідження ролі та функції співучасників організованої групи, про наявність якої стверджувала сторони обвинувачення, та ускладнює розгляд матеріалів кримінального провадження по суті, так як обвинувачення має бути конкретизованим та індивідуалізованим. Натомість необґрунтоване виділення матеріалів кримінального провадження відносно інших осіб може містити ознаки штучного дроблення кримінальної справи, що спрямоване ускладнити доведення причетності винних осіб до скоєних діянь та здійснити кримінально-правову кваліфікацію їх дій.

У свою чергу, невнесення відомостей до ЄРДР щодо осіб, які фактично причетні до події кримінального правопорушення, може містити ознаки приховування такого правопорушення, що також не може залишатися поза увагою суду.

Окрему увагу суд звертає на ефективність досудового розслідування. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що обвинуваченими являлися ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Матеріали кримінального провадження містять протоколи проведених НСРД. Однак з причин, які ідентифікувати не видається за можливе, НСРД щодо, приміром, того ж ОСОБА_4 не проводилося, хоча сторона обвинувачення наполягала на причетності вказаної особи до вчинення кримінального правопорушення у співучасті.

Крім того, у справі не проведено жодної почеркознавчої експертизи, хоча відповідно до сформульованого обвинувачення зміст злочинної схеми полягав у відчуженні земельних ділянок, в тому числі шляхом видачі численної кількості наказів ГУ ДГК у Закарпатській області.

Не викликає сумнівів той факт, що результати такого роду експертних досліджень мають істотне значення для того, що підтвердити або спростувати причетність підписанта до кримінального правопорушення, яке є предметом досудового розслідування.

Крім того, судом встановлено, що в ході досудового розслідування цього кримінального провадження мала місце втрата матеріалів, які скеровувалися для проведення експертного дослідження. У подальшому відповідно до постанови про призначення експертизи з питань землеустрою від 25.01.2021 (Т.3, а.к.п.91-92) з метою забезпечення проведення експертного дослідження стороною обвинувачення було видрукувано наявні при матеріалах кримінального провадження вилучені в ході слідчих дій цифрові копії матеріалів.

Відомостей щодо належного реагування з приводу цієї обставини, зокрема, проведення службового розслідування чи притягнення винних до кримінальної відповідальності, матеріали кримінального провадження не містять.

Більше того, суд з`ясував, що у цьому кримінальному провадженні досудове розслідування проводилося з порушенням правил підслідності, яка змінювалася постановою в.о. керівника Закарпатської обласної прокуратури від 09.11.2020 (Т.2, а.к.п.110-111).

Між тим, суд констатував, що така постанова не відповідає вимогам вмотивованості, оскільки ґрунтується на формальному посиланні на неефективність досудового розслідування. В обґрунтування винесеної постанови суб`єктом її прийняття не зазначено про те, які ж саме слідчі дії проведено, а також період часу, упродовж якого матеріали кримінального провадження перебували в органу досудового розслідування. Крім того, постанова не містить посилань на те, які слідчі дії, на переконання прокурора, вже мали бути проведені та вважалися ним «необхідними», а також не досліджено причин їх не проведення.

Відповідна постанова не містить обґрунтування неможливості забезпечення ефективності досудового розслідування без зміни підслідності.

Окремі ухвали є засобом зміцнення законності та правопорядку, сприяють усуненню недоліків у діяльності державних органів, громадських організацій і посадових осіб, запобігають вчиненню злочинів та інших правопорушень, впливають на формування у громадян поваги до права та становлять важливу частину діяльності судів.

Відтак, окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини й умови, що сприяли вчиненню порушення. Окрема ухвала є формою профілактичного впливу судів на правопорушників. Вона може бути постановлена лише, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи було встановлене відповідне правопорушення. Суд не здійснює юридичну кваліфікацію правопорушення, хоча в окремій ухвалі може зазначити, елементи якого складу правопорушення потрібно перевірити.

Керуючись ст.ст. 369, 370, 371, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В:

про факти наведені в окремій ухвалі довести до відома керівника Закарпатської обласної прокуратури.

Окрему ухвалу по справі №308/9536/21 направити до Закарпатської обласної прокуратури для відома та реагування у межах повноважень.

Про розгляд окремої ухвали повідомити Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом місяця з дня отримання копії даної ухвали.

Окрема ухвала суду самостійному оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: ОСОБА_1