СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1037/25
ун. № 759/3493/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у кримінальному провадженні №00000641 від 12.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Кам`янка Апостолівського району Дніпропетровської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця мешкання, не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

До Святошинського районного суду міста Києва звернувся слідчий СВ Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , з клопотанням погодженим прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим що, досудовим розслідуванням встановлено, що 11.02.2025 року о 22 годині 30 хвилин по приїзду працівників поліції на місце події, за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зберігав при собі два предмети схожі на корпуси від гранат «Ф-1», що є конструктивно оформленими зарядами вибухової речовини.

Так, ОСОБА_5 у невстановлений слідством час у невстановленому місці придбав 2 предмети зовні схожих на корпуси гранат «Ф-1». Усвідомлюючи те, що дані предмети відносяться до конструктивно оформлених зарядів вибухової речовини, ОСОБА_5 вирішив їх залишити при собі з метою особистого використання, не маючи передбаченого законом дозволу на зберігання бойових припасів та вогнепальної зброї або вибухових речовин.

Тоді ж, ОСОБА_5 не маючи передбаченого законом дозволу на носіння та зберігання бойових припасів або вибухових речовин, порушив Положення про дозвільну систему затвердженого, Постановою Кабінету міністрів України № 576 від 12.10.1992 року, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу, спорядження гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998 року», знайшов та почав зберігати без передбаченого законом дозволу конструктивно оформлені заряди вибухової речовини, а саме 2 предмети зовні схожих на корпуси гранати «Ф-1».

В подальшому в ході проведення обшуку 12.02.2025 року в період часу з 00:20 год. по 00:45 год. за адресою: АДРЕСА_2 працівниками поліції в присутності понятих було виявлено та вилучено 2 предмети зовні схожих на корпуси гранати «Ф-1», які згідно з довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів є обмежено небезпечними.

12.02.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник, думку якого підтримав підозрюваний, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, а саме особисте зобов`язання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами та матеріалами кримінального провадження в сукупності.

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до семи, усвідомлюючи тяжкість та неминучість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його судом винним в інкримінованому йому злочині, у разі обрання відносно останнього іншого запобіжного заходу, задля уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватись від органу досудового розслідування, та/або суду.

Крім того, в ОСОБА_5 відсутнє постійне місце проживання на території міста Києва та Київської області, тому наявний ризик того, що останній може покинути територію міста.

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_5 немає офіційного місця роботи, немає власного житла та постійного місця проживання, немає інших джерел доходу, що постійно буде його штовхати на отримання матеріальних благ злочинним шляхом.

Відповідно до інформації, яка наявна в інформаційній базі «Армор» НПУ, встановлено що ОСОБА_5 веде аморальний спосіб життя, неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства, а також вживання алкогольних напоїв у публічних місцях. Крім того останній неодноразово перебував в розшуку за ухилення від військової служби під час військового стану.

Крім того, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.

Слідчий суддя відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу підозрюваного, зокрема міцність його соціальних зв`язків, його репутацію, який не працює, не одружений, утриманців немає, немає постійного місця проживання. Також слідчий суддя враховує, що вік та стан здоров`я підозрюваного щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.

Згідно з практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що існують підстави для обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, який би усунув вказані ризики та забезпечив його належну процесуальну поведінку не встановлено.

Відповідно до ч.5 ст.182, ч.3 ст.183 КПК України, та враховуючи практику Європейського суду з прав людини, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України»), суд знаходить правові підстави для визначення ОСОБА_5 застави - 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на думку суду є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

З огляду на вищевказане, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, керуючись вимогами статей ст. ст. 32, 131, 132, 176 - 178, 182- 184, 193-194, 196-197, 369, 372, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, тобто до 12.04.2025 включно, та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, що за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 13.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, після внесення якої ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

Покласти на ОСОБА_5 у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого даного кримінального провадження, прокурора і суду на кожну вимогу; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками кримінального провадження.

Визначити термін дії обов`язків покладених судом строком в два місяці, у разі внесення застави з дня внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1