Справа №760/7208/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

20 березня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника підозрюваного - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України,

у кримінальному провадженні №0000129 від 22.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 22.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 22:30 години 21.01.2025 вирішив умисно знищити автомобіль марки «BMW» реєстраційний номер НОМЕР_1 шляхом підпалу, що належить ОСОБА_7 .

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне знищення чужого майна, ОСОБА_5 , використовуючи автомобіль марки «Lexus» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який був під керуванням ОСОБА_8 прибув за адресою: м. Київ, вул. Академіка Шалімова, 11-В.

Після чого, реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на умисне знищення чужого майна шляхом підпалу, а саме, автомобіля марки «BMW» д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_5 направився на паркувальний майданчик, що розташований за адресою: м. Київ, вул. Академіка Шалімова, 11-В, де знаходився вищевказаний автомобіль, що належить ОСОБА_7 .

У подальшому, ОСОБА_5 реалізуючи злочинний умисел направлений на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, 21.01.2025 приблизно о 22:30 годині, маючи при собі заздалегідь заготовлені знаряддя для вчинення кримінального правопорушення, а саме, пляшку із запалювальною сумішшю та запальничку, прибув до паркувального майданчику де виявив припаркований автомобіль марки «BMW» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

У продовження своїх протиправних дій, ОСОБА_5 діючи умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, 21.01.2025 приблизно о 22:30 годині запаливши пляшку із запалювальною сумішшю кинув її в автомобіль марки «BMW» реєстраційний номер НОМЕР_1 , внаслідок чого відбулось загоряння даного автомобіля.

У подальшому, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, спричинивши потерпілій майнової шкоди на суму 28 000 доларів США (згідно курсу НБУ станом на 21.01.2025 становить 1 180 200 гривень).

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, тобто в умисному пошкодженні чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.

22.01.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

22.01.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

24.01.2025 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах досудового розслідування, тобто то 24.03.2025.

17.03.2025 керівником Солом`янської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців, тобто до 22.04.2025.

У поданому клопотанні прокурор просить суд продовжити запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту, заборонивши залишати місце проживання, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 заперечували щодо задоволення клопотання, просили суд застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, посилаючись на необґрунтованість підозри.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 22.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

22.01.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

22.01.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

24.01.2025 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах досудового розслідування, тобто то 24.03.2025.

17.03.2025 керівником Солом`янської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців, тобто до 22.04.2025.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Вказані обставини у їх сукупності дають підстави дійти висновку, що ОСОБА_5 може бути причетним до вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Разом з тим, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Саме при розгляді кримінального провадження по суті суд, відповідно до положень ст. 94 КПК України, дослідивши всі обставини, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, може прийняти рішення щодо стадії кримінального правопорушення, за наявності підстав, встановити наявність/відсутність в діях особи складу кримінального правопорушення.

На підставі вищезазначених обставин, наявні в матеріалах клопотання докази об`єктивно пов`язують ОСОБА_5 із кримінальним правопорушенням, яке йому інкримінується, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити таке кримінальне правопорушення за викладених у повідомленні про підозру обставин, що є достатнім для висновку, що підозра є обґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Так, у клопотанні слідчим заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та викладені у клопотанні обставини стосовно ризиків, які існують під час досудового розслідування, вбачається за необхідне продовжити обраний відносно підозрюваного запобіжний захід.

Продовжуючи вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, його вік та стан здоров`я.

Крім того, підозрюваний має постійне місце проживання, що свідчить про його сталі соціальні зв`язки та відсутність ризику вважати, що він може здійснити дії спрямовані на ухилення від виконання процесуальних обов`язків під час досудового розслідування або можливого переховування він органів досудового розслідування чи суду.

Доказів того, що під час проведення досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на потерпілого та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, стороною обвинувачення не надано.

За таких обставин, вбачається за можливе продовжити щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

У частинах 1, 2 ст. 181 КПК України визначено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З огляду на наведене, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища у будь-який час коли лунають сигнали тривоги, які сповіщають населення про повітряну небезпеку, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22.04.2025 включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за кожною вимогою.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали визначити до 22.04.2025.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9