Справа № 629/1478/25
Провадження № 1-кс/629/396/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2025 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановив:

Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 в порядку ст.303 КПК України, звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність дізнавача, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою про вчинення злочину від 09.10.2024 року про вчинення кримінального правопорушення з боку працівників агрофірми ТОВ «Краєвид Агро».

В судове засідання ОСОБА_3 та його представник не з`явилися, в поданій скарзі просили проводити розгляд без участі заявника та його представника.

Дізнавач Лозівського РВП ГУНП в Харківській області не з`явився, причину неявки слідчому судді не повідомив, про час та день розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за їх відсутності.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши обставини, викладені в скарзі та додані до неї матеріали, слідчий суддя встановив наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Зі змісту заяви скаржника від 08 жовтня 2024 року вбачається, що останній звернувся до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив провести перевірку за фактом введення суд в оману представниками агрофірми ТОВ «Краєвид Агро», оскільки в судовому засіданні відповідач (ТОВ «Краєвид Агро») з метою отримання рішення на свою користь ввело суд в оману надавши неправдиві пояснення стосовно того, що заявник нібито не повідомляв орендаря про зміну власника вказаних земельних ділянок. Проте даний факт спростовується наявними у ТОВ «Краєвид Агро» документами (заява - ОСОБА_3 ) та самим фактом здійснення оплати на банківську картку заявника у 2021 та 2024 роках.

Вказана заява містить припущення про ймовірне вчинення протиправних дій особами, яке ґрунтується лише на суб`єктивному сприйнятті обставин, викладених у вказаній заяві.

Посилання скаржника на те, що відповідач ТОВ «Краєвид Агро надав неправдиві пояснення, спростовуються Постановою Харківського апеляційного суду від 18 вересня 2024 року по справі №611/53/24, в якій були дослідженні доводи неповідомлення про зміну власника земельної ділянки.

В Постанові Харківського апеляційного суду від 18 вересня 2024 викладено:

«ОСОБА_1 всупереч наведеним нормам чинного законодавства України, до ТОВ «Краєвид Агро» з відповідною заявою не звертався, в порядку визначеному діючими нормами законодавства, орендаря не повідомив про зміну власника земельної ділянки. Жодних заяв, вимог щодо сплати орендної плати, документів підтверджуючих набуття ним права власності на відповідну земельну ділянку на адресу ТОВ «Краєвид Агро » від позивача у встановлений ч.3 ст. 148-1 ЗК України строк не надходило.

Вказані обставини позбавили відповідача можливості виплачувати орендну плату позивачу у встановлений договором строк.

Посилання позивача на те, що він у 2021 році повідомив відповідача про зміну власників земельної ділянки є неспроможними оскільки не підтверджені належними та допустимими доказами.

Твердження позивача про те, що відповідачем 29 грудня 2021 року здійснювалось перерахування йому коштів в рахунок оплати орендної плати за вказаними договорами за 2020 рік на суми 6106,40грн. та 6039,55грн. (а.с.90 на звороті) не підтверджує факту повідомлення орендаря в порядку вимог 148-1 ЗК України про зміну власників земельних ділянок.

Крім того, як зазначає відповідач перерахування зазначених коштів було здійснено підприємством без здійснення попередньої перевірки дотримання порядку повідомлення ОСОБА_1 про перехід права власності на земельні ділянки.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що невиплата орендної плати позивачу у встановлений договором строк сталася з вини відповідача.»

Крім того, позивач та відповідач відповідно до вимог ЦПК України, не попереджаються про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві покази.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за № 298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України.

Таким чином, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Також, слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати їх з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «…слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

Таким чином, в ході розгляду скарги не встановлено обставин, які б свідчили про вчинення особами вказаного кримінального правопорушення, у зв`язку із чим слідчий суддя відмовляє у задоволенні скарги заявника.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 376 КПК України, -

постановив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Копію ухвали вручити заявнику, направити слідчому та процесуальному керівнику, для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_5