Справа № 296/2012/25
УХВАЛА

Іменем України

26 лютого 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000939 від 27 грудня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000939 від 27 грудня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000939 від 27 грудня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що мешканці Житомирської області, діючи групою осіб, займаються зберіганням та збутом особливо небезпечного наркотичного засобу «метадон» з метою власного збагачення. Зокрема, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 розробили схему злочинної діяльності, залучили громадян ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які перебуваючи в смт. Іршанськ, та через поштові відправлення здійснюють збут особливо небезпечного наркотичного засобу «метадон» військовослужбовцям Збройних сил України. Також ОСОБА_5 передає наркотичний засіб «метадон» дрібно-оптовими партіями ОСОБА_10 для збуту з рук в руки, а при необхідності останній допомагає наркозалежним особам вжити наркотичний засіб «метадон» шляхом проведення ін`єкції.

Одночасно встановлено, що фігуранти провадження обізнані з формами і методами діяльності правоохоронних органів, тому сторонніх осіб в оточення не допускають.

З метою конспірації ОСОБА_5 для купівлі наркотичного засобу «метадон» залучає знайомих, які мають транспортні засоби та здійснює разом з ними поїздки до Київської області, а за своєї відсутності за своїм місцем проживання залишає свого співучасника ОСОБА_6 , який проживає на одному поверсі з ОСОБА_5 в кімнаті АДРЕСА_1 .

22.02.2025 проведено санкціонований обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого було виявлено та вилучено наступне майно: пусті зіп-пакети; блокнот з чорновими записами в обкладинці коричневого кольору; мобільний телефон марки Redmi Note 4, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 .

Постановою слідчого вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Орган досудового розслідування вважає, що вилучені речі можуть містити інформацію про вчинення злочину або інші відомості, які можуть бути використані як доказ. З метою всебічності та повноти з`ясування обставин вчиненого кримінального правопорушення під час проведення досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні ряду експертиз із вказаними речами, зокрема, судових почеркознавчих експертиз, результати яких можуть підтвердити чи спростувати факт наявності на речових доказах слідів вчинення кримінальних правопорушень.

На підставі наведеного слідчий просить накласти арешт на вилучене в ході обшуку майно, оскільки існує необхідність забезпечення збереження речових доказів та недопущення їх втрати.

Слідчий у судове засідання не з`явився, попередньо подав заяву, в якій просить розгляд клопотання проводити за його відсутності. Клопотання підтримує у повному обсязі.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_11 у судове засідання не з`явився, заявою від 26 лютого 2025 року просить розгляд клопотання проводити за його відсутності. Щодо задоволення такого клопотання заперечує.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи наведену норму процесуального закону, слідчий суддя вважає можливим розгляд клопотання за відсутності слідчого та представника власника майна.

Фіксування розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалось на підставі частини 4 статті 107 КПК України.

Дослідивши подані документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується клопотання, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя установив, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000939 від 27 грудня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Також установлено, що 22.02.2025 на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 22.01.2025 (справа № 553/25) проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно з протоколом обшуку від 22.02.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 було виявлено та вилучено наступне майно: пусті зіп-пакети; блокнот з чорновими записами в обкладинці коричневого кольору; мобільний телефон марки Redmi Note 4, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 .

Постановою слідчого від 22.02.2025 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000939.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Обставини, викладені слідчим у клопотанні щодо можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 с. 309, ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджені наявними в матеріалах клопотання доказами: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.12.2023; ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира про надання дозволу на проведення обшуку від 22.01.2025; протоколом обшуку від 22.02.2025; постановою про визнання речей та документів вилучених під час обшуку речовими доказами від 22.02.2025; інформацією ДМС про особу ОСОБА_5 ; інформаційною довідкою №403296097 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності; інформаційно-аналітичною довідкою ГУНП в Житомирській області; протоколом про результати зняття інформації з електронних комунікаційних мереж; протоколом про результати НС(р)Д спостереження за особою та іншими матеріалами кримінального провадження.

Беручи до уваги досліджені докази, долучені до клопотання, обставини кримінального провадження (відповідно до фабули у витязі з ЄРДР та наданих слідчим матеріалів), слідчий суддя дійшов висновку, що майно, вилучене в ході обшуку, відповідає ознакам речових доказів у кримінальному провадженні №0000939, оскільки таке майно може містити відомості про вчинене кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене, а також з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та для збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування є достатні правові підстави для накладення арешту на майно, яке постановою слідчого від 22.02.2025 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000939, а тому клопотання слідчого підлягає до задоволення.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: пусті зіп-пакети, блокнот з чорновими записами в обкладинці коричневого кольору, мобільний телефон марки Redmi Note 4, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_12