ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3384/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" грудня 2024 р.

Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в режимі відеоконференції заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 187 КК України,

сторони провадження:

прокурор ОСОБА_6 (в режимі

відеоконференції),

захисник ОСОБА_3 (в режимі

відеоконференції),

обвинувачений ОСОБА_5

встановив:

03 грудня 2024 року на адресу Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява про відвід судді ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 захисника обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 грудня 2024 року головуючим суддею у розгляді означеної заяви визначену суддю ОСОБА_1 .

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 свою заяву про відвід підтримав. Узагальнені доводи сторони захисту зводяться до того, що суддя ОСОБА_4 проявив упередженість та в спосіб, який не передбачений законом, незаконно змінив склад суду, який є незмінним.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заяву про відвід свого захисника та просив суд її задовольнити.

Прокурор, зазначивши про те, що підстави для відводу судді від розгляду кримінального провадження у зв`язку із порушенням порядку авторозподілу чітко передбачені нормами КПК України, однак сторона захисту їх не навела, а тому просив відмовити у задоволенні заяви про відвід.

Інші учасники судового провадження не з`явилися, про місце дату та час розгляду повідомлені належним чином, проте їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Об`єктивний та неупереджений розгляд справи є одним із завдань кримінального провадження.

Приписами ч. 1 ст. 75 КПК України встановлені обставини, наявність яких виключає участь судді у кримінальному провадженні.

З урахуванням доводів сторони захисту про упередженість судді ОСОБА_4 , суду необхідно перевірити ці доводи. Так, норми кримінального процесуального законодавства не містять переліку ознак, які б розкривали сутність упередженості. Вказане дає підстави для висновку про оціночний характер цієї категорії, яка має встановлюватися у кожному випадку на підставі конкретних обставин, які підтверджені відповідними доказами.

Європейський суд у своїх рішеннях у справах «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), «Білуха проти України» (рішення від 09 листопада 2006 року), «Рудніченко проти України» (рішення від 11 липня 2013 року) вказав на те, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У Рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09.04.2013 (заява № 21722/11) зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України», п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії», п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 44).

Аналізуючи доводи сторони захисту про упередженість судді ОСОБА_4 під час прийняття рішення щодо формування складу суду, суд звертає увагу, що ще в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 03 жовтня 2024 року, всупереч доводам захисника про ненаданання цим судом оцінки, суд зазначив, що доводи захисника не доводять наявність упередженості головуючого у кримінальному провадженні судді, а зводяться до незгоди з його рішенням під час визначення складу суду.

В заяві про відвід, яка є предметом цього судового розгляду, сторона захисту, окрім наявності упередженості та можливого порушення приписів п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України головуючим суддею, вважає наявними сумніви у його безсторонності та просить забезпечити право обвинуваченого ОСОБА_5 на належний судовий розгляд, справедливим безстороннім судом створеним на підставі закону.

Водночас, суд зазначає, що відповідно до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У вказаному випадку, сумніви висловлені захисником обвинуваченого, які хоч і не є вмотивовані, проте за своєю природою так чи інакше, є сумнівами щодо неупередженості судді у цьому кримінальному провадженні.

Крім цього, в рішенні Європейського Суду з прав людини від 28 жовтня 1998 року у справі «Ветштайн проти Швейцарії» зазначається, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Суд вважає, що обставини, які викладені в заяві захисника ОСОБА_7 про відвід не свідчать про упередженість, наявність порушень означених приписів КПК України або певну зацікавленість судді ОСОБА_4 в результатах розгляду справи по обвинуваченню ОСОБА_5 .

Разом з тим, для запобігання недопущення в подальшому затягування розгляду справи та подання нових заяв про відвід судді, а також беручи до уваги недовіру до судді ОСОБА_4 , з метою недопущення в подальшому тиску на правосуддя, виникнення будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді у розгляді справи, вважаю за доцільне заявлений відвід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, суд,

постановив:

Заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України - задовольнити.

Відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Матеріали кримінального провадження № 753/14509/19 провадження 1-кп/753/279/24 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України - передати до кримінальної канцелярії суду для повторного визначення судді атоматизованою системою документообігу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1