№ провадження 1-кс/646/3214/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2024 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкова матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківської обласної прокуратури, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до заяви від 28.11.2024 року, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді зі скаргою, якою просить зобов`язати уповноважену особу Харківської обласної прокуратури невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою від 28.11.2024.

Скарга обґрунтована тим, що 28.11.2024 заявник на адресу Харківської обласної прокуратури направив письмову заяву про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про скоєння працівниками поліції кримінальних правопорушень, однак прокурор ОСОБА_4 всупереч закону відмовилася вносити відомості про кримінальний злочин до ЄРДР, у зв`язку з чим заявник вимушений звернутися до суду з даною скаргою.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 , підтримав вимоги своєї скарги, які просить суд задовольнити.

Представник Харківської обласної прокуратури в судове засідання не з`явився, надавши письмову заяву про розгляд скарги у відсутність представника. Проти задоволення скарги заперечують.

За положеннями частини третьої статті 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого розглядаються слідчим суддею місцевого суду за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, прокурора, рішення, діїчи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, заслухавши доводи заявника, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження; рішення прокурора про закриття кримінального провадження; рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим; рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки; рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником, повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником; відмова слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Вказаний перелік дій чи бездіяльності під час досудового розслідування є вичерпний, а відтак, слідчий суддя не може виходити за межі наданих йому повноважень, визначених КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Частина 7 ст. 214 КПК України передбачає, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

Виходячи з положень ст.ст. 214, 303 КПК України, предметом судового контролю слідчого судді є бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні. Такі заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Частиною першою статті 11 КК України злочином (кримінальним правопорушенням) визнається передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки для злочинів з матеріальним складом.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 року відмітив, що КПК передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

З наданої до скарги заяви від 28.11.2024 на адресу Харківської обласної прокуратури, заявник зазначив, що викликав поліцію на кримінальні порушення стосовно нього, але приїхавши два екіпажа поліції по черзі відмовилися виконувати наказ № 100 та відмовилися прийняти звернення згідно ЗУ «Про звернення громадян», у зв`язку з чим просить дослідити ці злочини, внести ці відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування.

Обласною прокуратурою, розглянута заява ОСОБА_3 від 28.11.2024 та надана заявникові відповідь за № 31/3-10329-24 від 13.12.2024, відповідно до якої роз`яснено, що до ЄРДР зокрема має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлено з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

У разі ж подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення без зазначення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, норми ч. 1 ст. 214 КПК України та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України вступають у протиріччя, оскільки виконуючи вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України про внесення відомостей в ЄРДР слідчий, прокурор у такому разі позбавлені можливості виконати обов`язок, встановлений для них п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України про виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Обов`язковими елементами складу будь-якого кримінального правопорушення є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є кримінальним правопорушенням.

Таким чином, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті. які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

При цьому підставами вважати заяву чи повідомлення такими, шо підлягають внесенню до ЄРДР, є наявність у них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, зокрема фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб вчинення злочину ОСОБА_5 ).

Отже, з огляду на зазначені положення, розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР та поняття реєстрації заяв, які є різними за своєю суттю.

Ураховуючи, що Вами у заяві не наведено конкретних даних про вчинення окремими працівниками УПП в Харківській області ДПП НП України, кримінальних правопорушень, підстави для внесення відомостей до ЄРДР на цей час відсутні.

Роз`яснюю, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КГІК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР упродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, Ви маєте право оскаржити до слідчого судді (а.с.4-7).

Ретельно дослідивши зміст скарги, надані до неї письмові матеріали, слідчим суддею встановлено, що заява заявника від 28.11.2024 за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, а носить узагальнений характер, викладена в формі припущень та грунтується на безпідставних, суб`єктивних думках заявника, щодо вказаних ним фактів, власної оцінки дій та рішень наведених заявником осіб та власного тлумачення нормативно-правових актів, що у сукупності та окремо не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Виходячи з вище наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківської обласної прокуратури, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до заяви від 28.11.2024 року є безпідставною, непоґрунтованою та такою що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.214, 303-307, 309, 369-372, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківської обласної прокуратури, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до заяви від 28.11.2024 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а після складання повного процесуального рішення в цей же строк з дня отримання копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та проголошено 19.12.2024 о 08:45 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1