печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий слідчого відділу Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи означене клопотання слідчий вказує, що у провадженні СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0002653 від 23.11.2024 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Так, 23.11.2024 об 00 год. 20 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували у громадському місці, зокрема в приміщенні готелю «Sky Loft» за адресою: м. Київ, вул. Еспланадна, 17. Внаслідок вживання алкогольних напоїв перебували у стані алкогольного сп`яніння, вели себе зухвало та зверхньо до оточуючих.

Того ж дня об 00 год. 21 хв. ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_7 перебуваючи біля бару на першому поверсі готелю «Sky Loft», діючи умисно, узгоджено, раптово та безпричинно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді порушення громадського порядку, порушення спокою відвідувачів та нормальної роботи готелю та бажаючи їх настання, маючи на меті грубо порушити громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, протиставляючи себе загальноприйнятим нормам моралі та виявляючи зневагу до елементарних правил поведінки у громадському місці, очевидно демонструючи протиправну вседозволеність, прагнучі самоствердитись за рахунок приниження інших осіб, проявивши особливу зухвалість, групою осіб почали хаотично наносити численні удари по тулубу та голові охоронцям готелю ОСОБА_8 і ОСОБА_9 та відвідувачам внаслідок чого останнім спричинено тілесні ушкодження. Внаслідок хуліганства ОСОБА_5 та ОСОБА_7 порушено спокій та звичний уклад життя мешканців готелю «Sky Loft».

Слідчий зазначає у клопотанні, що ОСОБА_5 підозрюється в хуліганстві, тобто в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровськ, громадянин України, не працюючий, не одружений, з вищою освітою, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий (зі слів),-

23.11.2024 о 02:30 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.. 208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

На даний час ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який згідно із ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких та за який передбачено максимальне покарання у вигляді позбавленням волі на строк до чотирьох років.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки враховуючи те, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі імовірність переховування є високою;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою схиляння до зміни показань безпосередньо в суді, тому як підозрюваний володіє їх анкетними даними і такий вплив не виключається, оскільки в силу засади безпосередності дослідження показань, передбачених ст. 23 КПК України, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, підтверджено існування кількох ризиків, а не лише переховування від органів досудового розслідування. Ризик впливати на свідків, які ще не допитані в судовому засіданні існує впродовж усього судового розгляду провадження і може бути гіпотетично вичерпаним лише по завершенню допиту свідків. Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення ґрунтується не лише на наведених обставинах провадження щодо поведінки підозрюваного, а також на даних щодо особи підозрюваного, офіційно не працює, не маючи легального джерела доходів, відсутні міцні соціальні зв`язки.

Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими та виправдовують саме такий рівень суворості запобіжного заходу. Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, вважаємо їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, тобто застосування більш м`яких запобіжних заходів на даний час неможливе

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у продовженні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України, просять відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, його захисника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом здійснення впливу на свідків, інших учасників злочину; знищувати, змінювати або переховувати документи, що мають доказове значення у провадженні, переховуватися від суду.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, домашнього арешту, із забороною залишати цілодобово місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , який є співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю злочину та його наслідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та необхідності виконання процесуального обов`язку явки за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим або прокурором спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим або прокурором;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 21.01.2025 включно, заборонивши останньому цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, прослідування в укриття цивільного захисту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 21.01.2025 року включно, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим або прокурором спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим або прокурором;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1