Справа № 461/6477/24
Провадження № 1-кс/461/4810/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2024 року слідча суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту стосовно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця с. Майдан Гологірський Золочівського району Львівської області, громадянина України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

Прокурор звернулась до суду зі вказаним клопотання, яке мотивоване тим, що ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , не пізніше 20.04.2024, реалізовуючи спільний злочинний умисел на організацію незаконного переправлення особи через державний кордон України, переслідуючи мету незаконного збагачення, за грошову винагороду в сумі 8 500 євро організовували перетин ОСОБА_6 державного кордону України поза встановленими пунктами пропуску, надаючи настанови та проводячи інструктаж щодо поводження під час перетину державного кордону України, сприяли порадами, вказівками та наданням засобів, у чому були викриті 20.04.2024 після передачі ОСОБА_4 . ОСОБА_5 грошової винагороди в сумі 8'500 євро, з яких 500 євро були частиною незаконної винагороди ОСОБА_4 , а 8 000 євро були призначені для ОСОБА_5 , чим вчинили організацію незаконного переправлення особи через державний кордон України, керівництво такими діями та сприяння їх вчиненню, шляхом надання порад та засобів, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 332 КК України.

Прокурор зазначила, що станом на день розгляду клопотання про продовження строку нічного домашнього арешту, продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відтак вказаний запобіжний захід просила продовжити.

Прокурор у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про слухання клопотання без її участі та просила таке задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судове засідання не з`явились, подали до суду заяву про слухання клопотання без їхньої участі. У вирішенні питання про задоволення клопотання поклались на розсуд суду.

Дослідивши матеріали поданого клопотання, врахувавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею було встановлено, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області за процесуального керівництва прокурорів Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000076 від 13.03.2024 за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

16.04.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 17.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 18.04.2024 щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце свого постійного проживання, а саме: АДРЕСА_1 , у нічний час доби з 22.00 год. до 06.00 год.

Крім цього, на підозрюваного ОСОБА_4 відповідно до ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 18.04.2024, покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 13.06.2024 підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту з залишенням в силі обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених на нього ухвалою від 22.04.2024 на два місяці, тобто до 13.08.2024.

Слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу вже було вирішено питання обґрунтованості підозри, з якою погоджується суд і на момент розгляду вказаного клопотання.

Відповідно до ч.6 ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Слідча суддя враховує частину 5статті 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Вирішуючи питання про продовження підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Прокурором у клопотанні було доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема того, що ОСОБА_4 :

- може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки у разі визнання винуватим, ОСОБА_4 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років із конфіскацією майна, а тому страх та невідворотність в майбутньому покарання за вчинені ним діяння, може спонукати останнього перебуваючи на волі ухилитися (змінити місце проживання, у т.ч. шляхом виїзду за кордон, тощо) від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення покарання;

- може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання чи залякування і схилити їх до зміни даних ними показань чи до дачі неправдивих показань, які б виправдовували підозрюваного, оскільки такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього;

- може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема може негативно впливати на хід досудового розслідування, перешкоджати проведенню слідчих дій, узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, які визнані свідками, давати цим особам поради з врахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, з метою створення собі алібі щодо його непричетності до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню.

При цьому, слідча суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Тому, з урахуванням обґрунтованості підозри, існування передбачених процесуальним законом ризиків та суспільної небезпеки вчиненого, слідча суддя приходить до висновку про необхідність продовження ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту та покладення на останнього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 195 КПК України.

При цьому, клопотання прокурора підлягає задоволенню частково, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту на два місяці, тобто до 08 жовтня 2024 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 08 жовтня 2024 року наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та /або місця роботи;

- утримуватися від спілкування із іншими підозрюваними та свідками сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що на підставі ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідча суддя ОСОБА_1