Справа № 683/2324/24
УХВАЛА

24 липня 2024 року м. Старокостянтинів

Слідчий суддя Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Старокостянтинові Хмельницької області скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області на бездіяльність відділу поліції №1 (м. Старокостянтинів) Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

17 липня 2024 року Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області звернулось до слідчого судді Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ВП №1 (м. Старокостянтинів) Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування доводів скарги зазначено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував в управлінні на обліку як внутрішньо переміщена особа та отримував пенсію за віком, яка перераховувалась на поточний рахунок в «Державний ощадний банк України». Із листа правоохоронних органів від 27 вересня 2023 року за №2800-030202-9/54216 було встановлено факт смерті останнього 17 січня 2023 року. Таким чином в період з 01 лютого 2023 року по 30 вересня 2023 року пенсія ОСОБА_3 не підлягала виплаті. 29 вересня 2023 року управління направило лист №2200-0502-8/89939 до АТ «Державний ощадний банк України» про повернення пенсії за вищевказаний період в сумі 98157,12 грн. Згідно відповіді банку від 10 жовтня 2023 року за №46/3-17/66436/2023 повернення коштів виконано в межах наявного залишку у сумі 52976,54 грн. Таким чином залишок переплати пенсії по пенсійній справі ОСОБА_3 у зв`язку із неправомірним використанням невстановленою особою пенсійних коштів після смерті пенсіонера становить 45180,58 грн, чим завдано матеріальних збитків управлінню.

30 травня 2024 року управління зверталось до органу Національної поліції України з заявою за №2200-0901-5/52889 про кримінальне правопорушення по факту неправомірного зняття пенсійних коштів ОСОБА_3 .

Із відповіді органу поліції від 28 червня 2024 року за №8336 вбачається відмова у внесенні відомостей в ЄРДР, оскільки під час проведення перевірки не було здобуто достатніх відомостей, які б вказували на наявність кримінального правопорушення.

Розцінює такі дії, як такі, що суперечать ст. 214 КПК України, тому просить: визнати незаконною бездіяльність відділу поліції №1 (м. Старокостянтинів) Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області; зобов`язати відділ поліції №1 (м. Старокостянтинів) Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення щодо неправомірного зняття коштів з пенсійного рахунку ОСОБА_3 та розпочати досудове розслідування в порядку, визначеному Розділом III «Досудове розслідування» КПК України; надати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Хмельницькій області документ, що підтверджує прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 30 травня 2024 року і її реєстрацію в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

В судове засідання представник скаржника не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без його участі.

Прокурор також подав до суду заяву, якою просив відмовити у задоволенні скарги, оскільки вбачається цивільно-правовий спір.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, встановив наступні факти та відповідні правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

В судовому засіданні встановлено, що 28 червня 2024 року представник Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області звернувся до відділу поліції №1 (м. Старокостянтинів) Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області з повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення, посилаючись на те, що на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Хмельницькій області як отримувач пенсії перебував ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав статус внутрішньо переміщеної особи та проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Пенсіонер ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У зв`язку із несвоєчасним повідомленням про смерть пенсіонера ОСОБА_3 за період з 01 лютого 2023 року по 30 вересня 2023 року на його картковий рахунок нараховано пенсію в сумі 98157,12 грн.

З метою повернення безпідставно виплаченої пенсії управління звернулось з відповідним повідомленням до AT «Ощадбанк» щодо повернення вказаних коштів, однак кошти повернуто лише в межах наявного залишку в розмірі 52976,54 грн.

Таким чином, на думку заявника, невстановлена особа, заволодівши доступом до банківського рахунку померлого пенсіонера ОСОБА_3 , відкритого в АТ «Ощадбанк», шляхом зняття грошових коштів, незаконно заволоділа пенсійними виплатами в сумі 45180,58 грн., чим завдала матеріальних збитків Головному управлінню ПФУ в Хмельницькій області на вказану суму.

На час звернення до суду відомості до ЄРДР не були внесені, тому звернулась до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до вимог ч. 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п.1 ч.1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06 квітня 2016 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР ) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

В даному випадку, дослідивши скаргу заявника та зміст повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, так як особою, яка подала скаргу не подано відповідних доказів на підтвердження заяви про вчинення кримінального правопорушення, а тому скарга не підлягає до задоволення.

Зі змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення, вбачається, що між сторонами наявні цивільно-правові відносини, які регулюються нормами цивільного законодавства.

Керуючись ст. ст. 303-309, 369 372, 376 КПК України,

постановив:

Відмовити в задоволенні скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області на бездіяльність відділу поліції №1 (м. Старокостянтинів) Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя