Житомирський апеляційний суд
Справа №285/2485/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/483/24
Категорія в порядку КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2024 року Житомирський апеляційний суд

в складі: головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю : секретаря ОСОБА_5 ,

заявника ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 (дистанційно),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Червоноармійського районного суду Житомирської області від 01.08.2024, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 29.04.2024, -

в с т а н о в и в:

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу Звягельського РВП ГУНП у Житомирській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за його заявою від 29.04.2024 року, розпочати досудове розслідування та визнати його потерпілим у справі. Вважає ухвалу незаконною та необґрунтованою. Зазначає, що слідчим суддею не враховано вимоги ст.214 КПК України, а також порушено його право на доступ до правосуддя. Вказує, що розгляд скарги було проведено без його участі, незважаючи на його клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Вказує, що розгляд його скарги проводився неуповноважним суддею ОСОБА_1 , який не був призначений у передбачений законом спосіб на посаду судді, а Червоноармійський районний суд Житомирської області знаходиться в стані припинення. Посилається на те, що постанова Житомирського апеляційного суду від 24 липня 2024 року у цивільній справі, якою рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_8 від 28 березня 2024 року залишено без змін, ще не набрала законної сили.

Ухвалою слідчого судді Червоноармійського районного суду Житомирської області від 01.08.2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 29.04.2024 року.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя виходив з того, що заява ОСОБА_6 за своїм змістом та суттю не містить викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення суддею Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирскьої області ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.109, 442 КК України, та про наявність обов`язкових ознак злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину, оскільки вона зводиться лише до незгоди з прийнятим суддею рішенням у конкретній цивільній справі, стороною у якій ОСОБА_6 не являється, та яке набрало законної сили.

Відповідно не має підстав вважати, що мала місце бездіяльність уповноважених осіб щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання заяви ОСОБА_6 від 29.04.2024 року.

Заслухавши доповідача, доводи заявника ОСОБА_6 в підтримання апеляційної скарги, пояснення прокурора в заперечення апеляційної скарги, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік, визначені ч.5 ст.214 КПК України.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

При цьому згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, до Реєстру вносяться крім іншого, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ними приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Такими вагомими обставинами є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак складу злочину та підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто, за таких обставин, кримінальне провадження не може бути розпочато.

Зазначене узгоджується із правовими позиціями, викладеними у постановах ККС Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 та від 30.09.2021 у справі № 556/450/18.

Така законодавча конструкція ч. 1 ст. 214 КПК України має на меті забезпечити виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, та його дієвості. Дійсно, з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР органом досудового розслідування розпочинається кропітка та об`ємна робота щодо проведення досудового розслідування: визначається слідчий (детектив) чи група слідчих (детективів), які будуть здійснювати досудове розслідування певного кримінального провадження, призначається прокурор (прокурори), які будуть здійснювати процесуальне керівництво цим кримінальним провадженням, про що приймаються відповідні рішення, проводяться слідчі та процесуальні дії. Вказані рішення та дії передбачають залучення великої кількості відповідних осіб, які мають право їх приймати чи здійснювати, передбачають витрачання великої кількості процесуального часу та бюджетних коштів.

Саме тому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. В разі ж відсутності таких даних, слідчий, прокурор з метою недопущення вказаних негативних наслідків не повинні вносити такі відомості до ЄРДР (Ухвали Вищого антикорупційного суду від 07 жовтня 2022 року у справі № 991/4166/22, провадження № 1-кс/991/4185/22 та від 13 жовтня 2022 року у справі № 991/4442/22, провадження № 1-кс/991/4459/22.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР ) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, в заяві про кримінальне правопорушення від 29.04.2024 року, поданої до Звягельського РВП ГУНП у Житомирській області, ОСОБА_6 просив внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст.109, 442 КК України, відносно судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_8 , який на думку заявника не склав присягу судді, не має відповідного посвідчення, не набув громадянства України, що свідчить про вчинення останнім вказаних злочинів, а також ухвалив рішення по цивільній справі №285/4828/23, з яким він не погоджується.

У відповідності до ч.4 ст.214 КПК України дана заява ОСОБА_6 була зареєстрована в ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України» Звягельського РВП ГУНП у Житомирській області за №6421, що спростовує доводи апелянта про порушення вимог ст.214 КПК України, оскільки відповідає положенням ч.4 ст.214 КПК України.

Проте, слідчий суддя вважав, що вказана заява ОСОБА_6 за своїм змістом та суттю не містить короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення суддею ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.109, 422 КК України, в розумінні вимог ст.11 КК України, оскільки в заяві відсутні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки кримінальних правопорушень, а все зводиться лише до незгоди з винесеним вказаним суддею рішенням, а тому відсутні підстави для задоволення скарги на бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про те, що вказана заява ОСОБА_6 не містить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність складу злочину, передбаченого ст.ст.109, 422 КК України, та підтверджують реальні конкретні події кримінального правопорушення, тобто відсутні вагомі обставини, які можуть свідчити про вчинення вказаних кримінальних правопорушень, а тому підстав вважати відомості такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не має.

Доводи апелянта про те, що слідчим суддею не враховано зміст його заяви про кримінальне правопорушення від 29.04.2024, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки як вбачається із змісту вказаної заяви, ОСОБА_6 просив про притягнення до кримінальної відповідальності судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_8 , за те, що останній виніс рішення по цивільній справі №285/4828/23, з яким він не погоджується, та не набув статусу судді у законний спосіб, що свідчить, на його думку, про вчинення останнім кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.109, 422 КК України. При цьому, в заяві відсутні вагомі обставини, які можуть свідчити про вчинення саме кримінальних правопорушень суддею ОСОБА_8 ..

Доводи ОСОБА_6 про те, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні його клопотання про участь в судовому розгляді в режимі відеоконференції та розглянув скаргу без його участі, колегія суддів вважає слушними, однак вказані порушення було усунено під час апеляційного розгляду, який проводився за участю ОСОБА_6 , який під час апеляційного розгляду висловив свої доводи в підтримання його скарги та заперечення стосовно ухвали слідчого судді.

Посилання апелянта на те, що постанова Житомирського апеляційного суду від 24 липня 2024 року, якою рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_8 від 28 березня 2024 року у цивільній справі залишено без змін, ще не набрало законної сили, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки відповідно до ст.384 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, тобто вказана постанову Житомирського апеляційного суду набрала законної сили 24 липня 2024 року, а 30-денний строк надано сторонам на її оскарження.

Доводи апелянта про те, що розгляд його скарги проводився неуповноважним суддею ОСОБА_1 , який не був призначений у законний спосіб Президентом України, а Червоноармійський районний суд Житомирської області знаходиться в стані припинення, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки Червоноармійський районний суд Житомирської області було утворенно і він функціонує у відповідності до вимог законодавства України, а ОСОБА_1 було призначено на посуду судді Червоноармійського районного суду Житомирської області Указом Президента України №278/2020 від 16 липня 2020 року.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що заявник не позбавлений права звернутися з відповідним позовом в порядку цивільного судочинства за захистом своїх майнових прав чи повторно звернутися з заявою-повідомленням про кримінальне правопорушення, виклавши обставини, які свідчать про вчинення злочину.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, а тому підстав для її скасування не має.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Червоноармійського районного суду Житомирської області від 01.08.2024, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи РВП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 29.04.2024 без зміни.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді :