Справа № 504/3773/23
Номер провадження 1-кп/504/421/24
У Х В А Л А

01.08.2024 рокус-ще Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника-адвоката ОСОБА_6 ,

захисника-адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000145 від 14.07.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000145 від 14.07.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

В судовому засіданні прокурор Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 із визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки строк раніше обраного судом запобіжного заходу спливає, а перебуваючи на волі останній може переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 заявила клопотання про зменшення розміру застави, посилаючись на те, що встановлений судом розмір застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є непомірним тягарем для її підзахисного, він більше року знаходиться під вартою, за цей час звільнений з роботи, дружина вимушена сама утримувати двох неповнолітніх дітей, враховуючи, що розмір збитків у кримінальному провадженні становить 1030 грн. 20 коп., вважає, що застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб буде достатньою та справедливою, відповідатиме вимогам закону. Поручителем у випадку внесення застави можуть бути батьки її підзахисного, які є пенсіонерами, тому розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб для них становить суму, яку вони не допустять втратити, тому вона стане гарантом виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його адвокат ОСОБА_7 підтримали думку обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника, не заперечували проти зменшення розміру застави.

Потерпіла ОСОБА_8 , будучи належним чином повідомленою в судове засідання не з`явилася, однак надала заяву про розгляд справи без її участі.

Вислухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора виходячи з наступного.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 06.11.2023р. відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, з можливістю внесення застави в розмірі 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Надалі, останній раз ухвалою від 04.06.2024р., запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 залишено без змін та продовжено його дію на строк до двох місяців, а саме до 02.08.2024р.

Оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, правила поваги свободи особи, приймаючи до уваги, що строк обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спливає 02.08.2024 р., а до вказаного терміну судове провадження не може бути завершено, суд приходить до наступного.

Так, на думку суду, ризики, визначені в ухвалі Комінтернівського районного суду Одеської області від 06.11.2023р. на теперішній продовжують існувати.

Небезпека переховування ОСОБА_4 здається явно переконливою, оскільки він обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину. Вказані обставини з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, характеру інкримінованого злочину свідчить про існування ризику переховування від суду.

Також, ризик впливу на свідків здається суду обґрунтованим, оскільки обвинувачений шляхом вмовляння, переконання чи погроз може вплинути на них з метою зміни показань під час судового розгляду.

Реальна небезпека чинення тиску на свідків може мати місце на початковій стадії досудового розслідування цієї справи, і може зменшитись лише з певним часом (справа «Летельє проти Франції», 12369/86, 26 червня 1991 року).

Наразі допит свідків не проводився, тому заявлений прокурором ризик можливості незаконного впливу на свідків є вкрай актуальним.

Суд вважає, що наявність у ОСОБА_4 малолітніх дітей на утриманні, офіційне працевлаштування та постійне місце мешкання, не зменшують ступінь заявлених прокурором ризиків.

Продовжуючи ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд вважає, що саме цей запобіжний захід забезпечить належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи, що обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено, застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе запобігти доведеним ризикам, зважаючи на обставини справи, дані про особу обвинуваченого, суд вважає необхідним продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою.

Стосовно клопотання захисника-адвоката ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_3 про зменшення розміру застави до 20прожиткових мінімумів для працездатних осіб, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, саме суд визначає розмір застави, як способу, що забезпечує дієвість кримінального провадження.

Заявляючи клопотання про зменшення розміру застави, адвокат ОСОБА_6 вказує, що поручителем у випадку внесення застави можуть бути батьки обвинуваченого, які є пенсіонерами, тому розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб для них становить суму, яку вони не допустять втратити, тому вона стане гарантом виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, однак, на переконання суду, вказані обставини не можуть слугувати підставою для зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , оскільки зазначені обставини не стосуються персонально особи, до якої застосовано запобіжний захід, який є індивідуальним заходом процесуального примусу та не пов`язується з особою заставодавця.

На думку суду, наразі розмір застави, визначений ухвалою від 06.11.2023 року здатен і надалі забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 . При цьому судом не встановлено нових підстав для зміни (зменшення) вже застосованого відносно обвинуваченому запобіжного заходу, тому останньому слід залишити запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий запобіжний захід на цьому етапі судового розгляду є достатньо дієвим. Розмір застави визначався судом виходячи з особи обвинуваченого, його майнового стану, та сімейного стану, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Таким чином, у задоволенні клопотання захисника-адвоката про зменшення розміру застави необхідно відмовити, у зв`язку із чим клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою також підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 183, 331, 371 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника-адвоката ОСОБА_6 про зменшення розміру застави відмовити.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України задовольнити частково.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», обраний обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без змін та продовжити його дію на строк до двох місяців, а саме до 30.09.2024 року, включно.

Відповідно до ухвали від 06.11.2023р., у разі внесення обвинуваченим ОСОБА_4 застави в розмірі 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80520 гривень, звільнити його негайно з-під варти та зобов`язати: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками у вказаному кримінальному провадженні, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1