Справа № 646/8303/24
№ провадження 1-кс/646/2220/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2024 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора у кримінальному провадженні - начальника Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000371 від 28.07.2024,

встановив:

У провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні - начальника Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000371 від 28.07.2024.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 27.07.2024 до чергової частини Куп`янського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення від співробітників Куп`янського РВП ГУНП в Харківській про те, що 27.07.2024 о 15:13 годині на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням "Чугуїв-Мілове"), був зупинений автомобіль марки «Nissan Qashqai» державно номерний знак НОМЕР_1 , де у пасажира ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при поверхневому огляді було виявлено та вилучено прозорий пакет із zip-lock застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина, яка зовнішньо схожа на наркотичну.

Відомості про вищевказане правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 28.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

27.07.2024 під час проведення огляду слідчим СВ Куп`янського РВП ГУИП в Харківській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_5 на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням "Чугуїв-Мілове"), у військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в присутності понятих, було виявлено та вилучено наступні предмети: прозорий пакет із zip-lock застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина, що поміщено до сейф-пакету WAR 1190234.

Постановою дізнавача у кримінальному провадженні - ст. дізнавача СД Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 28.07.2024, вказані предмети, а саме прозорий пакет із zip-lock застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина, що поміщено до сейф-пакету WAR 1190234 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000371 від 28.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Відповідно до ч.2 ст. 168 К11К України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також від час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому ним Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно з ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про його місце та час повідомлявся своєчасно та належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за № 0000371 від 28.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, яким встановлено, що 27.07.2024 до чергової частини Куп`янського РВП Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення від співробітників Куп`янського РВП ГУНП в Харківській про те, що 27.07.2024 о 15:13 годині на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням "Чугуїв-Мілове"), був зупинений автомобіль марки «Nissan Qashqai» державно номерний знак НОМЕР_1 , де у пасажира ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при поверхневому огляді було виявлено та вилучено прозорий пакет із zip-lock застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина, яка зовнішньо схожа на наркотичну.

27.07.2024 під час проведення огляду слідчим СВ Куп`янського РВП ГУИП в Харківській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_5 на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням "Чугуїв-Мілове"), у військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в присутності понятих, було виявлено та вилучено наступні предмети: прозорий пакет із zip-lock застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина, що поміщено до сейф-пакету WAR 1190234.

Постановою дізнавача у кримінальному провадженні - ст. дізнавача СД Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 28.07.2024, вказані предмети, а саме прозорий пакет із zip-lock застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина, що поміщено до сейф-пакету WAR 1190234 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000371 від 28.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні - начальника Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000371 від 28.07.2024 задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 27.07.2024 під час проведення огляду на ділянці місцевості тимчасово утвореного блокпосту №1 в м. Куп`янську Харківської області (автодорога за сполученням "Чугуїв-Мілове"), а саме: прозорий пакет із zip-lock застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина, що поміщено до сейф-пакету WAR 1190234.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1