Справа № 405/7288/24
1-в/405/480/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

засудженого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про звільнення від призначеного покарання у зв`язку із декриміналізацією вчинених ним діянь,

встановив:

до Ленінського районного суду міста Кіровограда від засудженого ОСОБА_4 , надійшло клопотання про звільнення від призначеного покарання у зв`язку із декриміналізацією вчинених ним діянь.

В судовому засіданні засуджений ОСОБА_4 підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що згідно вироку Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.10.2020 вартість викраденого ОСОБА_4 майна: за епізодом від 02.08.2020 становила 2718,70 гривень, що перевищує 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян станом на 01 січня 2020 року.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного з виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про зміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 132 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Згідно вироку Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 09.02.2023 ОСОБА_4 засуджений за ч. 3 ст. 185 КК України та йому призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 3 роки 2 місяці, та на підставі ст. 75 КК України він звільнений від призначеного покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік.

Зазначений вирок набрав законної сили 14.03.2023.

Згідно вироку Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.10.2020 ОСОБА_4 засуджений за ч. 3 ст. 185 КК України та йому призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки 6 місяців.

Зазначений вирок набрав законної сили 28.01.2021.

На теперішній час ОСОБА_4 відбуває покарання в ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від (далі - Закон № 3886-IX), яким було внесено зміни до ст. 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на вказане кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Положеннями ч. 1 ст. 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 6 ст. 3 КК України).

Отже, Законом № 3886-ІХ фактично були внесені зміни і до законодавства України про кримінальну відповідальність, зокрема в частині визначення розміру викраденого майна, за наявності якого (розміру) настає кримінальна відповідальність.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначені норми Основного Закону України також знайшли своє відображення і в ч. 1 ст. 5 КК України, згідно з якою закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Згідно вироку Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.10.2020 вартість викраденого ОСОБА_4 майна: за епізодом від 02.08.2020 становила 2718,70 гривень.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2102 гривень, а 50 відсотків від його розміру становили 1051 гривень.

З огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX, на момент вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, за вироком від 09.10.2020 за епізодом від 02.08.2020 становив 2102 гривень (1051х2=2102).

Отже, з огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України у 2020 році 2102 гривень.

Ураховуючи те, що вартість таємно викраденого ОСОБА_4 майна: за епізодом від 02.08.2020 становила 2718,70 гривень (за вироком Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.10.2020, який набрав законної сили), що становить більше двох неоподаткованих мінімумів доходів громадянина на момент вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а отже, в задоволенні клопотання останнього слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 537, 539 КПК України, ст.ст. 3, 5, 74 КК України, суд -

постановив:

в задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про звільнення від призначеного покарання у зв`язку із декриміналізацією вчинених ним діянь, відмовити.

Копію ухвали направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» для відома та вручення копії даної ухвали засудженому ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_5