Провадження № 1-кс/686/5953/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали за скаргою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

встановив:

15.07.2024 р. адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб (дізнавачів) відділення поліції №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. В обґрунтування доводів скарги зазначено, що 18.06.2024 р. ОСОБА_4 , в інтересах свого тестя ОСОБА_3 , звернувся до ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області з заявою (зареєстрованою в ЄО за №15308) про вчинення кримінального правопорушення, по факту незаконного зрізання ОСОБА_5 дерев на земельний ділянці, яка належить ОСОБА_3 , однак, всупереч ст.214 КПК України, відповідні відомості до ЄРДР на підставі вказаної заяви від 18.06.2024 р. внесенні не були. Тому, у скарзі ОСОБА_2 просить визнати протиправною бездіяльність дізнавачів ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, яких зобов`язати невідкладно внести до ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення, на підставі поданої ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_3 , заяви від 18.06.2024 р., та розпочати досудове розслідування, у формі дізнання, щодо викладених у заяві фактів вчинення дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.356 КК України.

Перевіривши матеріали скарги прихожу до висновку, що провадження за цією скаргою не може бути відкрито, а сама скарга не може бути розглянута по суті та її слід повернути адресату з таких підстав.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування передбачено ст.303 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, передбачені ч.1 ст.303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача, прокурора, оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку (ч.ч.1, 3 ст.115 КПК України).

Згідно із ч.1 ст.116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи (ч.7 ст.115 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Для відкриття провадження за скаргою на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора у слідчого судді мають бути наявні достатні дані про те, що прокурор, слідчий чи дізнавач отримав заяву або повідомлення про кримінальне правопорушення, однак, не вніс відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, предметом оскарження за пунктом 1 частини 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України є бездіяльність дізнавача, слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Окрім того, з п.1 ч.1 ст.303 КПК України вбачається, що правом на оскарження бездіяльності дізнавача, слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань наділений чітко визначений суб`єкт заявник або його представник. Відповідно, зазначена норма закону породжує обов`язок слідчого судді з`ясувати, чи являється заявником (представником заявника) особа, яка подала скаргу.

Згідно з ч.1 ст.60 КПК України, заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Відповідно до ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо:1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи положення п.п.1, 2, 3 ч.2 ст.304 КПК України, до початку розгляду скарги слідчий суддя також повинен переконатися, що скарга подана саме особою, яка має таке право, скарга підлягає розгляду в цьому суді, та що скарга подана з дотриманням строків, передбачених ч.1 ст.304 КПК України, на оскарження рішень, дій чи бездіяльності дізнавача, слідчого чи прокурора.

Форма та зміст скарги мають відповідати вимогам КПК України, у тому числі до скарги мають бути долучені докази на підтвердження факту, що особа, яка звертається зі скаргою, є заявником чи його представником, зокрема й докази на підтвердження надходження звернення заявника до органу досудового розслідування, тобто, на підтвердження факту того, що скарга подана саме особою, яка має право подавати скаргу, і що скарга подана з дотриманням строків, передбачених ч.1 ст.304 КПК України.

Дослідженням змісту поданої скарги встановлено, що у її тексті ОСОБА_2 зазначає, що саме 18.06.2024 р. була подана вказана заява ОСОБА_4 до ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, отже, з врахуванням вказаних обставин, а також положень ч.1 ст.214 КПК України, у випадку внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, ОСОБА_4 мав би отримати витяг з ЄРДР не пізніше 20.06.2024 р., однак, вказаний витяг йому наданий не був, тобто, вже в зазначену дату ОСОБА_4 міг би довідатись про існування бездіяльності, про яку йдеться у поданій ОСОБА_2 скарзі. При цьому, у скарзі ОСОБА_2 не йдеться про факт поважності пропуску строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, зокрема, у скарзі не йдеться про той факт, що ОСОБА_4 отримував будь-які листи (про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР) чи з інших джерел довідався про факт невнесення відомостей до ЄРДР саме у період з 02.07.2024 р. по 12.07.2024 (дата формування скарги), відповідно, що в даному випадку були дотримані та не пропущені строки, передбачені ч.1 ст.304 КПК України. Будь-яких доказів, на підтвердження факту дотримання строків на звернення з відповідною скаргою (відміток про поштові відправлення, тощо), ОСОБА_2 до скарги не долучив, не вбачається вказана обставина й із самого змісту поданої скарги, в якій, очевидно, цілеспрямовано скаржником було замовчено дату, коли ОСОБА_4 дійсно стало відомо про відмову у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР на підставі поданої ним заяви від 18.06.2024 р. про кримінальне правопорушення. Тобто, ОСОБА_2 не доведено, що були дотримані строки звернення з цією скаргою, також, скаржник не зазначає про існування дійсно істотних обставин, перешкод чи труднощів, що унеможливили його своєчасне звернення до слідчого судді з цією скаргою, відповідно й ним не наведено поважності причин пропуску строку, визначеного передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, про поновлення якого у скарзі питання не ставиться.

Разом з тим, основною підставою для повернення скарги ОСОБА_2 є той факт, що до скарги останнього не було додано документів, які би підтверджували ту обставину, що він є тією особою, яка має право подавати вказану скаргу. Зокрема, й не долучено до скарги жодного документу, який підтверджував наявність у адвоката ОСОБА_2 повноважень на представництво інтересів ОСОБА_4 , який є заявником, оскільки саме останній звертався до ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, тобто документів, які б підтверджували, що ОСОБА_2 дійсно є представником заявника. Натомість, до скарги було долучено лише копії: поданої до вказаного органу досудового розслідування саме ОСОБА_4 заяви від 18.06.2024 р. (у якій не згадується про інтереси ОСОБА_3 , а йдеться про факт зрізання зелених насаджень саме на земельній ділянці, яка перебувала у володінні ОСОБА_4 ); пояснень ОСОБА_5 від 18.06.2024 р. (який не заперечив факт зрізання дерев, які він особисто садив, на території, яка зараз належить його сусіду ОСОБА_6 (очевидно ОСОБА_4 )); паспорту та ідентифікаційного коду ОСОБА_3 ; витягу з Державного реєстру речових прав та договору купівлі-продажу від 23.04.2024 р. (підтверджуючих придбання ОСОБА_3 земельної ділянки, фактичним користувачем якої, очевидно є зять останнього - ОСОБА_4 ); документів, підтверджуючих наявність у адвоката ОСОБА_2 повноважень на представництво інтересів саме ОСОБА_3 , а не ОСОБА_4 (ордер, свідоцтво та договір). Також слідчий суддя звертає увагу й на ту обставину, що у поданій ОСОБА_2 скарзі зазначено, що скаржником є ОСОБА_3 , однак останнім ця скарга не підписана, що не підтверджує безпосереднє волевиявлення особи, яка у скарзі вказана як скаржник, та свідчить про те, що скаржником в даному випадку виступає саме ОСОБА_2 , який цю скаргу підписав. Зважаючи, що кримінальне провадження на підставі поданої ОСОБА_4 заяви ще не було розпочате, відповідно, навіть теоретично ОСОБА_3 , інтереси якого представляє ОСОБА_2 , не міг набути статусу потерпілого у рамках неіснуючого кримінального провадження. Крім того, будь-яких документів, які б надали можливість слідчому судді пересвідчитись, що саме ОСОБА_3 , інтереси якого представляє ОСОБА_2 , звертався до органу досудового розслідування із заявою про вчинення кримінального правопорушення, матеріали, поданої ОСОБА_2 , скарги не містять, не зазначає останній про вказану обставину й у своїй скарзі. Тобто, ОСОБА_2 не доведено, що він дійсно є тією особою, яка, у відповідності з пунктом 1 частини 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, може звертатись до слідчого судді з відповідною скаргою.

Враховуючи викладене, а також те, що матеріали скарги не містять в собі підтверджень, що автор скарги є особою, яка має право на оскарження зазначеної нею бездіяльності дізнавачів ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, тобто, підтверджень, що ОСОБА_3 , інтереси якого представляє ОСОБА_2 , набув статусу заявника, або що ОСОБА_2 , саме як представник заявника, наділений повноваженнями на представництво інтересів ОСОБА_4 , слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню, на підставі п.1 ч.2 ст.304 КПК України, оскільки вона подана особою, яка не підтвердила свої повноваження на її подання, тобто, скаргу подала особа, яка не має права її подавати, з роз`ясненням того, що повернення скарги, згідно з ч.7 ст.304 КПК України, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України, із відповідною скаргою.

Керуючись вимогами ст.ст. 110, 303, 304, 309, 395 КПК України, -

постановив:

Повернути ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , його скаргу на бездіяльність уповноважених осіб ВнП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Копію ухвали разом із скаргою надіслати скаржнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя