Справа № 645/5169/24
Провадження № 1-кс/645/1284/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001189 від 22.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

30 серпня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001189 від 22.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме: на велосипед «Pelican Escape», власником якого є ОСОБА_4 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 (мобільний номер НОМЕР_1 ).

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 21.08.2024 року старшим ДОП ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 за участі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується відповідно до змісту якого остання просить прийняти заходи до невідомого, який 21.08.2024 року скоїв крадіжку велосипеду «Pelican» з під`їзду будинку АДРЕСА_2 .

За даним фактом СВ ВП № 2 ХРУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області, було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001189 від 22.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Органом досудового розслідування також зазначено, що допитана потерпіла ОСОБА_4 , надала показання про те, що 21.08.2024 року зранку о 09.00 годині вона пішла на роботу, перевіривши при цьому наявність свого велосипеда чорно-зеленого кольору марки та моделі «Pelican Escape», який знаходився в кімнаті зберігання речей, у під`їзду №1 будинку АДРЕСА_2 . Ввечері, коли потерпіла повернулася з роботи, то виявила відсутність свого велосипеду, про що повідомила поліцію.

Допитана як свідок ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка працює консьєржкою у під`їзді де було вчинено крадіжку повідомила, що цього дня, 21.08.2024 року близько 15.00 години до під`їзду заходив чоловік, який повідомив, що він кур`єр та несе доставку до квартири АДРЕСА_3 . Після чого чоловік пішов у бік квартир та з під`їзду не виходив більше. 27.08.2024 року під час проведення впізнання особа за фотознімками, за участі ОСОБА_6 , остання впізнала особу, яка заходила до під`їзду, представившись кур`єром.

29.08.2024 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , добровільно видав вищезазначений велосипед слідчому, який як він пояснює було ним викрадено 21.08.2024 року з під`їзду будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході огляду велосипеду та проведення впізнання 29.08.2024 року за участю потерпілої ОСОБА_4 , було встановлено, що цей велосипед належить потерпілій, яка впізнала його за наявним на ньому пошкодженням та зовнішніми даними.

Постановою слідчого від 29.08.2024 року велосипед «Pelican Escape» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001189 від 22.08.2024 року.

Прокурор зазначає, що вказані речі (предмет) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути справу за його відсутності.

Власник майна ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явилася, надала заяву, якою підтримала клопотання в повному обсязі, просила суд його задовольнити та розглянути справу за її відсутності.

За приписами ч. 1 ст. 172 КПК України не прибуття осіб, що беруть участь у справі, не є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.08.2024 року №0001189 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Зі змісту заяви ОСОБА_7 вбачається, що він 29.08.2024 року добровільно видав працівникам поліції велосипед «Pelican Escape» чорно-зеленого кольору.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 від 29.09.2024 року вказане майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0001189 від 22.08.2024 року.

Клопотання прокурора про арешт майна, тимчасово вилученого 29.08.2024 року надійшло до суду 30.08.2024 року.

Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001189 від 22.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ, а саме на велосипед «Pelican Escape», власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 (мобільний номер НОМЕР_1 )

Після проведення відповідних експертиз вилучене майно передати на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 (мобільний номер НОМЕР_1 ).

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1