Справа № 629/4959/24
Провадження № 1-кс/629/1217/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №0000241 від 27.02.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Лозова, Харківської області, громадянки України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованої, вдови, яка має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.1 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_5 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.1 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 . слідчий вказує, що ОСОБА_4 , незаконно, а саме всупереч вимогам статей 7, 8, 12, 13, 27, 36 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та ст. 1 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин прекурсорів та зловживання ними», у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 11.04.2023, та у невстановленому досудовим розслідуванням місці, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, придбала наркотичний засіб - метадон, який відповідно до Списку № 1 Таблиці 2 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000 є наркотичним засобом, обіг якого обмежується, з метою подальшого його незаконного збуту іншим особам.

11.04.2023, о 14:51, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з метою збуту наркотичного засобу - метадону, перебуваючи на відкритій ділянці місцевості, яка розташована у «Депутатському Сквері», за адресою: АДРЕСА_3 зустрілась із ОСОБА_6 , який здійснював оперативну закупку наркотичного засобу.

Далі, ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на незаконний збут наркотичних засобів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливого мотиву, з метою збуту, перебуваючи у вказаному місці, отримала від ОСОБА_6 грошові кошти у сумі 1000 гривень, після чого передала останньому блістер, у якому знаходились 10 (десять) таблеток, загальною масою 5.0100 г, що містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон.

Таким чином, ОСОБА_4 за 1000 гривень продала ОСОБА_6 , тобто незаконно збула, наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон, маса метадону в перерахунку на масу представлених таблеток становить: 0,2496 г.

27.02.2024 дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000241, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.1 КК України.

26.06.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.307 ч.1 КК України.

30.07.2024 постановою слідчого Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 30.07.2024, підозрювану ОСОБА_4 оголошено у розшук.

Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 19.08.2024 надано дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної ОСОБА_4

26.09.2024, на підставі ухвали слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 19.08.2024 ОСОБА_4 була затримана за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення о 07 год. 06 хвил.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наполягав, оскільки остання підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, не працює, враховуючи встановлені існування ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду, можливість незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Підозрювана ОСОБА_4 , в судовому засіданні свою вину у вчинені кримінального правопорушення визнала, заперечувала проти застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила обрати домашній арешт. Повідомила, що на виклики слідчого не з`явилась бо в неї не було можливості та вона злякалась. Зазначила, що вона, як ВПО мешкає з дітьми в м. Чернігові.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо неї запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, приходжу до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрювана може ухилитись від слідства.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрювану ОСОБА_4 , яка вину свою визнала та просила обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, прокурора ОСОБА_3 , який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваній ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки остання вчинила умисне тяжке кримінальне правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, встановлення існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України: вірогідність переховування від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення; та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винною у кримінальному правопорушенні, а також враховуючи особу підозрювану, яка з 30.07.2024 перебувала у розшуку, вважаю, що застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою та відмовляє у задоволенні клопотання підозрюваної про обрання домашнього арешту.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи вимоги ст.182 ч.4,5 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи і доводи, які наводяться підозрюваним, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважають вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини в справі, недопущенню перешкоджання цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконанні процесуальних рішень у справі.

При цьому, суд враховує, що підозрюваний не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч.2 ст.183 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №0000241- задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000241від 27.02.2024, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 24 листопада 2024 року.

Визначити розмір застави у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок UA0006674, , банк отримувача ДКС України м.Київ, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, 4) носити електронний засіб контролю.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В задоволенні клопотання підозрюваної ОСОБА_4 про обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Зобов`язати прокурора Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , у порядку ч.9 ст.194 КПК України, повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та орган опіки та піклування за місцем перебування дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про факт їх залишення без батьківського піклування матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дітей.

Зобов`язати орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дитини, залишеної без батьківського піклування, інформувати слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про місце проживання (перебування) дітей.

Після отримання такої інформації зобов`язати слідчого, прокурора невідкладно повідомити підозрювану про місце проживання (перебування) дітей.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_9