У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України.

В обгрунтування клопотання вказує на те, що група осіб займається незаконним придбанням, зберіганням перевезенням, пересиланням з метою збуту, а також незаконним збутом наркотичних засобів на території Подільського району та інших районів міста Києва.

З метою вчинення злочинів, які полягали у незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні, з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів на території міста Києва, у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше липня 2023 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючись корисливим мотивом і прагненням до наживи, маючи надійний канал поставки наркотичних засобів, вирішив створити акаунт «ІНФОРМАЦІЯ_3» у багатоплатформовому клауд-месенджері «Telegram», з метою протиправного особистого збагачення, шляхом вчинення систематичного незаконного придбання, зберігання, перевезення з метою збуту, а також незаконного збуту наркотичних засобів на території м. Києва.

Встановлено, що акаунт «ІНФОРМАЦІЯ_3» у багатоплатформовому клауд-месенджері «Telegram», слугував для пошуку клієнтів (споживачів) та подальшого отримання замовлень на придбання наркотичних засобів.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що до протиправної діяльності пов`язаної з незаконним придбанням, зберіганням перевезенням та пересиланням з метою збуту та незаконним збутом наркотичних засобів, причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Вказана інформація підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій.

На теперішній час встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, 25.10.2024 слідчим на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва № 758/13098/24 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено наступне майно: речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №EXP0439015; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №RAW0192907; речовину рослинного походження поміщена до спец пакету №RAW191906; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №PSP2263421; речовину рослинного походження поміщена до спец пакету №PSP2261407; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету № PSP2261408; речовину рослинного походження поміщена до спец пакету № PSP2261406; чорнові записи, а саме блокноти в кількості 6 штук поміщено до спец пакету №RAW0192915; 2 жорсткі диски поміщено до спец пакету №WAR0120133; 8 пакетів з речовиною рослинного походження схожою на гриби поміщено до спец пакету №NPU1519006; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №WAR0120128; паперові предмети, схожі на грошові кошти, а саме купюри номіналом 100 євро у кількості 439 шт, купюри номіналом 500 євро у 1 кількості 1 шт, купюри номіналом 200 євро у кількості 4 шт, купюри номіналом 50 євро у кількості 388 шт, які поміщено до сейфпакету PSP 2261419; 9 резинових приборів з маслами, чотири дробильних прибори для роздроблювання речовин рослинного походження, три масла які перебувають в пластмасових ємностях, курильний прибор, деталь від кальяна, які поміщено до сейфпакету PSP 2261404; електронні ваги в кількості двох одиниць, які поміщено до сейфпакету PSP 2264420; 8 поштових чеків, 3 візитних картки, наліпки «just cbd», рекламний стікер з назвою(зелена газета)з qr кодом, які поміщено до сейфпакету WAR 0220125; мобільний телефон «iPnone 15 Pro Max» імей: НОМЕР_1 з сім карткою мобільного оператора з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «nomi» imei: НОМЕР_3 у вимкненому стан, які поміщено до сейфпакету WAR0220129; політеленові пакети за пазовими застібками з речовинами зеленого кольору рослинного походження, які поміщено до сейфпакету PSP 2261418; політеленові пакети з маркуванням «нова пошта», пакети та паперові конверти які поміщені до сейфпакету EXP 0939018; продукцію марки «thre house» 6 одиниць та «spb» 6 одиниць, які поміщено до сейфпакету PSP 2261417.

Прокурор посилається на те, що постановою слідчого від 25.10.2024 вищевказані речі та документи визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому з метою забезпечення збереження речових доказів просить накласти арешт на майно.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із підстав, наведених в ньому, та просив його задовольнити. При цьому вказав, що на даній стадії досудового розслідування встановлюється причетність ОСОБА_6 до вчинення організованою групою злочинів у сфері обігу наркотичних засобів та інших заборонених речовин, а тому інформація, яка міститься у вилученому мобільному телефоні має істотне значення для кримінального провадження. Також зазначив, що у випадку повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні, арешт на вилучене майно необхідний не лише з метою збереження речових доказів, а й забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 заперечила щодо задоволення клопотання в частині накладення арешту на мобільний телефон та грошові кошти. Зокрема, щодо мобільного телефону вказала, що ОСОБА_6 під час обшуку надав дозвіл слідчому ознайомитися із вмістом мобільного телефону. Також, представник власника майна зазначила, що вилучені грошові кошти є власністю дружини ОСОБА_6 - ОСОБА_7 , на підтвердження чого долучила копію свідоцтва про шлюб. При цьому, звернула увагу слідчого судді на те, що ОСОБА_6 не повідомлено про підозру у вказаному кримінальному провадженні.

Дослідивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, заслухавши думку учасників, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «East/West Alliance Limited» проти України», в п. 167 рішення Суд наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля.

У п.168 суд також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого Європейський суд з прав людини надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправданим за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10, ч. 11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлено, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України.

25.10.2024 слідчим на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва № 758/13098/24 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено наступне майно: речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №EXP0439015; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №RAW0192907; речовину рослинного походження поміщена до спец пакету №RAW191906; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №PSP2263421; речовину рослинного походження поміщена до спец пакету №PSP2261407; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету № PSP2261408; речовину рослинного походження поміщена до спец пакету № PSP2261406; чорнові записи, а саме блокноти в кількості 6 штук поміщено до спец пакету №RAW0192915; 2 жорсткі диски поміщено до спец пакету №WAR0120133; 8 пакетів з речовиною рослинного походження схожою на гриби поміщено до спец пакету №NPU1519006; речовину рослинного походження зеленого кольору поміщена до спец пакету №WAR0120128; паперові предмети, схожі на грошові кошти, а саме купюри номіналом 100 євро у кількості 439 шт, купюри номіналом 500 євро у 1 кількості 1 шт, купюри номіналом 200 євро у кількості 4 шт, купюри номіналом 50 євро у кількості 388 шт, які поміщено до сейфпакету PSP 2261419; 9 резинових приборів з маслами, чотири дробильних прибори для роздроблювання речовин рослинного походження, три масла які перебувають в пластмасових ємностях, курильний прибор, деталь від кальяна, які поміщено до сейфпакету PSP 2261404; електронні ваги в кількості двох одиниць, які поміщено до сейфпакету PSP 2264420; 8 поштових чеків, 3 візитних картки, наліпки «just cbd», рекламний стікер з назвою(зелена газета)з qr кодом, які поміщено до сейфпакету WAR 0220125; мобільний телефон «iPnone 15 Pro Max» імей: НОМЕР_1 з сім карткою мобільного оператора з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «nomi» imei: НОМЕР_3 у вимкненому стан, які поміщено до сейфпакету WAR0220129; політеленові пакети за пазовими застібками з речовинами зеленого кольору рослинного походження, які поміщено до сейфпакету PSP 2261418; політеленові пакети з маркуванням «нова пошта», пакети та паперові конверти які поміщені до сейфпакету EXP 0939018; продукцію марки «thre house» 6 одиниць та «spb» 6 одиниць, які поміщено до сейфпакету PSP 2261417.

Постановою слідчого від 25.10.2024 року вищевказані речі та документи визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказане майно може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому, доводи представника власника майна про те, що у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 не повідомлено про підозру, слідчий суддя оцінює критично, оскільки на даному етапі досудового розслідування, з огляду на положення КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя також критично оцінює доводи представника власника майна про те, що вилучені грошові кошти є власністю дружини ОСОБА_6 - ОСОБА_7 , оскільки на підтвердження вказаних обставин не долучено жодних доказів, окрім копії свідоцтва про шлюб.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку.

Твердження представника власника майна про те, що в порушення вимог ст. 132 КПК України клопотання не містить доказів наявності потреби досудового розслідування, яка виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_6 на переконання слідчого судді, є безпідставними та передчасними, оскільки матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, а також конфіскації майна, як виду покарання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на майно, вилучене в ході обшуку 25.10.2024 за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001726 від 21.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 305 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на:

блокноти в кількості 6 штук, 2 жорсткі диски, паперові предмети, схожі на грошові кошти, а саме: купюри номіналом 100 євро у кількості 439 штук, купюри номіналом 500 євро у кількості 1 штука, купюри номіналом 200 євро у кількості 4 штуки, купюри номіналом 50 євро у кількості 388 штук, 9 резинових приборів з маслами, чотири дробильних прибори для роздроблювання речовин рослинного походження, три масла, які перебувають в пластмасових ємностях, курильний прибор, деталь від кальяна, електронні ваги в кількості двох одиниць, 8 поштових чеків, 3 візитних картки, наліпки «just cbd», рекламний стікер з назвою (зелена газета) з qr кодом, мобільний телефон «iPnone 15 Pro Max» імей: НОМЕР_1 з сім карткою мобільного оператора з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «nomi» imei: НОМЕР_3 , політеленові пакети з маркуванням «нова пошта», пакети та паперові конверти, продукцію марки «thre house» 6 одиниць та «spb» 6 одиниць, із позбавленням права користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9