У Х В А Л А

Іменем України

04 жовтня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі адвоката ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

02 жовтня 2024 року до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту з грошових коштів, накладеного в рамках кримінального провадження №0001856 від 14 червня 2023 року.

Клопотання обґрунтовується тим, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001856 від 14 червня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 302, ч. 2 ст. 303, ч. 2 ст. 307 КК України.

28 червня 2024 року співробітниками ІТТ ГУНП у м.Києва у ОСОБА_4 було вилучено грошові кошти в сумі 20 280 доларів США та 4220 Євро, про що було складено Акт огляду осіб, які поміщаються до ІТТ. За повідомленням керівництва ІТТ ГУНП у м.Києві вилучені грошові кошти будуть передані слідчому у кримінальному провадженні.

Вилучені грошові кошти були набуті ОСОБА_4 у спосіб, що не охоплюється досудовим розслідуванням, належність грошових коштів підтверджується борговою розпискою, податковою декларацією, показами ОСОБА_6 . Вказані грошові кошти не відповідають ні одному з критерії визначених ст. 98 КПК України, не містять на собі слідів будь-якого кримінального правопорушення, не набуті кримінально протиправним шляхом.

У зв`язку з чим, ОСОБА_4 просить скасувати арешт з вилучених у неї в ІТТ ГУНП у м. Києві грошових коштів.

В судовому засіданні захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_3 доводи клопотання підтримав та просив його задовольнити за наведених в ньому підстав, посилаючись на те, що відсутні правові підстави для арешту вилучених у ОСОБА_4 грошових коштів, арешт було накладено необґрунтовано.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала клопотання та просила його задовольнити, посилаючись на те, що вказані грошові кошти того дня, коли її було затримано, мала повернути особі, у якої брала їх в борг під час придбання квартири.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з підстав того, що вказані грошові кошти постановою слідчого визнані речовим доказом у кримінальному провадженні №0001856, в якому триває досудове розслідування, арешт на грошові кошти було накладено з метою збереження речових доказів, потреба у подальшому арешті вказаного майна на сьогоднішній час не відпала. Крім того зазначив, що ухвала слідчого судді, якою було задоволено клопотання органу досудового розслідування та накладено арешт на вилучені у ОСОБА_4 грошові кошти, була предметом перегляду судом апеляційної інстанції, вказана ухвала набрала законної сили.

Вислухавши доводи сторони захисту, прокурора, дослідивши клопотання та додатки до нього, оглянувши матеріали надані прокурором в обґрунтування своєї позиції, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Як встановлено в судовому засіданні, СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001856 від 14 червня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 302, ч. 2 ст. 303, ч. 2 ст. 307 КК України.

27 червня 2024 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 302 КК України.

Під час поміщення ОСОБА_4 до ІТТ ГУНП у м.Києві 28 червня 2024 року при особистому огляді у неї було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 20 280 доларів США та 4220 євро.

28 червня 2024 року слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 302 КК України, а саме у створенні або утриманні місць розпусти, а також звідництві для розпусти, вчинене з метою наживи.

29 червня 2024 року під час проведення огляду місця події у службовому кабінеті №3 ІТТ ГУНП у м.Києві, за адресою: м.Київ, вул. Ремонтна, 7 виявлено та вилучено грошові кошти вилучені під час огляду ОСОБА_4 у сумі 20 280 доларів США та 4220 євро.

У подальшому, постановою слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 29 червня 2024 року вилучені у ОСОБА_4 грошові кошти визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001856 від 14 червня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 302, ч. 2 ст. 303, ч. 2 ст. 307 КК України.

На вказані грошові кошти ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 09 липня 2024 року накладено арешт з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку арешт на грошові кошти накладався у зв`язку з тим, що вони визнані постановою слідчого речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України. З метою їх збереження, забезпечення повноти, всебічності та неупередженості досудового розслідування й застосовано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна. А відтак арешт накладено обґрунтовано.

Посилання сторони захисту, щодо законності та правомірності отримання вилучених у ОСОБА_4 грошових коштів, джерела їх походження, було предметом розгляду та перевірки під час розгляду клопотання органу досудового розслідування про накладення арешту на вилучене майно.

В судовому засіданні стороною обвинувачення було обґрунтовано необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки мета накладення арешту, яка полягає у збереженні речових доказів, не втратила своєї актуальності на даний час.

Враховуючи викладене, те, що майно, про скасування арешту з якого клопоче ОСОБА_4 , є речовим доказом в рамках кримінального провадження, досудове розслідування в якому триває, слідчий суддя приходить до переконання, що відсутні підстави для задоволення клопотання про скасування арешту.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001856 від 14 червня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 302, ч. 2 ст. 303, ч. 2 ст. 307 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя -