УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГСУ ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГСУ ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На обґрунтування скарги заявник зазначає, що ним 21.08.2024 до ГСУ ДБР засобами поштового зв`язку було направлено їх спільну з ОСОБА_4 заяву за № 01/08-20/34 від 20.08.2024 про вчинення слідчими ГСУ СБУ та прокурорами Офісу Генерального прокурора кримінальних правопорушень яка була отримана та зареєстрована того ж дня, однак уповноважені особи ГСУ ДБР не внесли відомості до ЄРДР у відповідності до вимог ст.214 КПК України.

У зв`язку з цим заявник просить зобов`язати уповноважену особу (слідчого) ГСУ СБУ внести до ЄРДР відомості за його спільною заявою з ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування.

В судове засіданні заявник та уповноважений слідчий, будучи належним чином та завчасно повідомленими, не з`явився, що не є перешкодою для розгляду скарги у відповідності до ч.3 ст. 306 КПК України.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, письмові заперечення слідчого, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, в тому числі, у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Звертаючись зі скаргою заявник вказує, що ним 21.08.2024 до ГСУ ДБР засобами поштового зв`язку було направлено заяву про вчинення слідчими ГСУ СБУ та прокурорами Офісу Генерального прокурора кримінальних правопорушень яка була отримана та зареєстрована того ж дня, однак уповноважені особи ГСУ ДБР не внесли відомості до ЄРДР у відповідності до вимог ст.214 КПК України.

Відповідно до п.2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Також, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту вказаної заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 20.08.2024 вбачається, що на думку заявників має місце вчинення кримінальних правопорушень .

Разом з тим, слідчий суддя убачає, що зміст заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 20.08.2024 про вчинення кримінальних правопорушень, не містить відомостей про конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, а саме даних, які б достовірно свідчили про наявність події злочину в розумінні положень ст. 11 КК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Разом з тим, слідчий суддя вважає доводи скаржника необґрунтованими, а викладені в заяві обставини не містять даних, які б достовірно свідчили про наявність події злочину в розумінні положень ст. 11 КК України, а тому підстав для задоволення скарги не вбачається.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГСУ ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою № 01/08-20/34 від 20.08.2024.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: