Справа № 346/1811/23
Провадження № 1-кс/346/1111/24
УХВАЛА

22 листопада 2024 р.м. Коломия

Слідчий суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши матеріали клопотання старшої слідчої СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Коломийської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000338 від 04.04.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

20.11.2024 старша слідча СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 звернулася з клопотанням застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 одночасно з клопотанням про надання дозволу на його затримання, з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо нього. Клопотання погоджено з прокурором Коломийської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 04.04.2023 року близько 10.30 год. ОСОБА_5 перебував у приміщенні магазину «iFonya», що в АДРЕСА_1 , де здійснює свою підприємницьку діяльність ОСОБА_6 , та побачив на прилавку портативну bluetooch колонку та в нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна. Після чого, ОСОБА_5 діючи умисно, в умовах воєнного стану, введеного 24.02.2022 строком на 30 діб Указом Президента України №64/2022 та в подальшому неодноразово продовженого Указами Президента, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний та суспільний небезпечних характер своїх дій, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав із прилавка портативну bluetooch колонку марки «Hopestar» моделі «Р15» кольору «Black» вартістю789 гривень. Після чого, ОСОБА_5 місце вчинення кримінального правопорушення покинув. Викраденим розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на суму 789 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисних дій, які виразились в таємному викрадені чужого майна (крадіжка) вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

28.04.2023 року складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Злочин, який інкримінується ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Беручи до уваги вищенаведене, а саме тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 та те, що наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування, наявні підстави для застосування запобіжного заходу.

За вищевикладених обставин, слідча просить застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судове засідання учасники провадження не з`явилися.

Вивчивши клопотання та матеріали кримінального провадження №0000744 від 29.10.2022 р. долучені до нього, доходжу наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 цієї статті.

Відповідно до вимог п.5 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст..186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

За положеннями ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Так, Слідчим суддею встановлено та підтверджується матеріалами клопотання, що слідчим відділенням Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000338 від 04.04.2023 року, розпочатого за фактом крадіжки за обставин зазначених в клопотанні слідчої та описовій частині ухвали, з правовою кваліфікацією за ч.4 ст.185 КК України.

28.04.2023 року складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 , відповідно до якого останній підозрюється в тому, що 04.04.2023 року близько 10.30 год. перебував у приміщенні магазину «iFonya», що в АДРЕСА_1 , де здійснює свою підприємницьку діяльність ОСОБА_6 , побачив на прилавку портативну bluetooch колонку та в нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна. Після чого, ОСОБА_5 діючи умисно, в умовах воєнного стану, введеного 24.02.2022 строком на 30 діб Указом Президента України №64/2022 та в подальшому неодноразово продовженого Указами Президента, керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний та суспільний небезпечних характер своїх дій, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав із прилавка портативну bluetooch колонку марки «Hopestar» моделі «Р15» кольору «Black» вартістю789 гривень. Після чого, ОСОБА_5 місце вчинення кримінального правопорушення покинув. Викраденим розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на суму 789 грн.

Злочинні дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинене в умовах воєнного стану.

Верховний Суд у постанові від 23 травня 2023 року у справі № 940/225/21 вказав, що для відмежування таємного викрадення чужого майна (крадіжки) як кримінального проступку від дрібного викрадення чужого майна шляхом крадіжки, яке є адміністративним правопорушенням (ст. 51 КУпАП), вирішальною є вартість викраденого майна.

При цьому вартість чужого майна, яка вважається дрібною, встановлюється у ст. 51 КУпАП, а не в Особливій частині КК України. Тобто, без застосування норм статті 51 КУпАП неможливо визначити кримінальну протиправність діяння, яке має ознаки крадіжки, а отже норми статті 51 КУпАП є невід`ємною складовою законодавства України про кримінальну відповідальність в аспекті застосування статті 185 КК України.

09.08.2024 набрав чинності Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-IX, яким статтю 51 КУпАП було викладено у новій редакції та визначено, що дрібне викрадення чужого майна має місце тоді, коли вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Для кваліфікації кримінальних та адміністративних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги. Податкова соціальна пільга визначена підпунктами 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV ПКУ для відповідного року. Підпунктом 169.1.1 статті 169 визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

У квітні 2023 року (час вчинення інкримінуємого ОСОБА_5 кримінального правопорушення2684) прожитковий мінімум для працездатної особи склав 2 684 грн., а отже сума соціальної пільги становить 1 342 грн., тобто два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян в даному випадку складають 2 684 грн.

За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Таким чином, станом на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 набрав чинності закон про кримінальну відповідальність, що скасував кримінальну протиправність діяння у виді крадіжки чужого майна на суму меншу ніж два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, встановленого на 1 січня звітнього року.

Внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Слідчим суддею встановлено, що відповідно до повідомлення про підозру ОСОБА_5 , останній підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто у таємному викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану, а саме вчинення крадіжки 04.04.2023р., вартість викраденого майна становить 789 грн., що не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а тому на думку слідчого судді виключається кримінальна відповідальність за це діяння та кримінальне провадження підлягає закриттю.

Ухвалою слідчого судді Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 20.11.2024 року відмовлено в надані дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з декриміналізацією діяння, в якому він підозрюється.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні діяння, яке на даний час не є кримінально-караним (декриміналізоване), отже відсутні підстави для обрання запобіжного заходу, передбачені ч.2 ст.177 КПК України, а тому клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 177, 183-187, 193, 200 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

у задоволенні клопотання старшої слідчої СВ Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000338 від 04.04.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя : ОСОБА_1