Справа № 133/2309/24
Ухвала

Іменем України

22 серпня 2024 року місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка Вінницької області клопотання начальника СД відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000147 від 04 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.357 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Начальник СД відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 04.08.2024р. до ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області звернувся ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 про те, що 04.08.2024р. близько 13:00год. невідомий чоловік, перебуваючи в палаті №20 травматологічного відділення КП «Козятинська ЦРЛ», де він лікується, взяв без відому ОСОБА_5 його банківську картку АТ «ПУМБ» № НОМЕР_1 та банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , та після того, як ОСОБА_5 повернувся до палати, викинув при ньому одну картку на підлогу, а іншу сховав. Таким чином, невідомий чоловік намагався вчинити крадіжку банківських карток ОСОБА_5 04.08.2024р. в період часу з 14:15год. по 14:40год. проведено огляд місця події, а саме палати №20 травматологічного відділення КП «Козятинська ЦРЛ» за адресою: Вінницька область, м. Козятин, вул. Винниченка, буд.№9, під час чого було виявлено та вилучено банківську картку банку АТ «ПУМБ» НОМЕР_1 , яка видана на ім`я ОСОБА_5 , якою, зі слів останнього, намагався заволодіти ОСОБА_6 , яку в подальшому було поміщено до паперового конверту, опечатаного печаткою «Для довідок» ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. Крім цього, 04.08.2024р. в період часу з 18:40год. по 19:10год. проведено огляд місця події, а саме поблизу супермаркету «Грош» за адресою: Вінницька область, м. Козятин, вул. Героїв Майдану, буд.№18 в ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , яку в подальшому було поміщено до паперового конверта, який належним чином опечатано та скріплено печаткою «Для довідок» ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. Вищевказані предмети (банківська картка АТ «ПУМБ» № НОМЕР_1 та банківська картки АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_2 ), які були виявлені та вилучені в ході проведення огляду місця події від 04.08.2024р. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні. Беручи до уваги вищевикладене, з метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, дізнавач звернувся до суду з даним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дізнавач, прокурор та власник майна про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлено в передбаченому законом порядку. Неприбуття зазначених осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею достеменно встановлено, що відділенням поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000147 від 04 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.357 КК України.

Як вбачається із протоколу огляду місця події, складеного 04.08.2024р. старшим дізнавачем СД відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_7 , в ході проведення огляду палати №20 травматологічного відділення КП «Козятинська ЦРЛ» було виявлено та вилучено банківську картку АТ «ПУМБ» № НОМЕР_1 .

Як вбачається із протоколу огляду місця події, складеного 04.08.2024р. старшим дізнавачем СД відділення поліції №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_7 , в ході проведення огляду було виявлено та вилучено банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_2 .

Згідно з постановою начальника сектору дізнання ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 від 05.08.2024р. вказані банківські картки було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст.171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на вилучене майно.

Слідчим суддею враховано, що у разі ненакладення арешту на це майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що можуть настати негативні наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту вказаного майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні дізнавача є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні вилученого майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника СД відділення поліції №2 Хмільницького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000147 від 04 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.357 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене згідно протоколів оглядів місця події, складених 04.08.2024р. старшим дізнавачем СД ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_7 та яке відповідно до постанови начальника сектору дізнання ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 від 05.08.2024р. визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні, а саме на банківську картку АТ «ПУМБ» № НОМЕР_1 та банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000147 від 04 серпня 2024 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя