Справа № 756/5818/24
Номер провадження № 1-кс/756/1234/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , щодо скасування постанови слідчого СВ Оболонського УП ГУНП м.Києва від 05.04.2024, в кримінальному провадженні яке внесене 21.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003227,

УСТАНОВИВ:

07.05.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , щодо скасування постанови слідчого СВ Оболонського УП ГУНП м.Києва від 05.04.2024, в кримінальному провадженні яке внесене 21.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003227.

В обґрунтування скарги зазначено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, яке внесене 21.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003227. Адвокатом ОСОБА_3 18.03.2024 слідчому СВ Оболонського УП ГУНП м.Києва подано клопотання про залучення в якості потерпілої ОСОБА_4 до кримінального провадження яке внесене 21.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003227. 05.04.2024 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП м.Києва було відмовлено в задоволенні даного клопотання. Адвокат в своїй скарзі посилається на те, що відповідно до вказаної постанови: «слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_5 розглянувши матеріали досудового розслідування №0003227 від 21.05.2020», але підписана постанова іншою особою «Слідчий СВ Оболонського УП ГУНП в м.Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 », також слідчим не наведено підстав відмови у зв`язку з чим зазначає, що дана постанова є незаконною, оскільки ОСОБА_4 заподіяно матеріальну та моральну шкоду.

Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, повідомлений був належним чином.

Прокурор та слідчий до судового засідання не з`явились, повідомлені були належним чином.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Стаття 26 КПК України передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Неявка в судове засідання учасників кримінального провадження, на думку слідчого судді не є перешкодою для розгляду скарги на підставі наявних матеріалів, оскільки вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання та на власний розсуд розпорядилися своїм правом прийняття участі в судовому розгляді.

Дослідивши матеріали скарги, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено в судовому засіданні в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, яке внесене 21.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003227 за ч.3 ст.15 , ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 190, ч.1 ст. 365-2 КК України за фактом, що організована група невстановлених осіб, у невстановлений час та місці незаконного заволоділи квартирою АДРЕСА_1 ..

28.03.2024 адвокатом ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 було подано о клопотання слідчому СВ Оболонського УП ГУНП в м.Києві про залучення ОСОБА_4 у якості потерпілої в рамках вказаного кримінального провадження, в задоволені якої постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_7 від 05.04.2024 було відмовлено.

Відповідно до ч. 1ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні може бути оскаржено, зокрема, рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником (п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Відповідно до вимог ст. 110 КПК України постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1)вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови. Постанова слідчого, дізнавача, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.

Слідчий суддя вважає, що постанова слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м.Києві ОСОБА_7 від 05.04.2024 є обґрунтованою, мотивованою, слідчим наведені підстави прийняття рішення.

Відповідно до частин 1-5 ст. 55 КПК, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства. За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Відповідно до ч. 1 ст.60 КПК визначено, що заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

При цьому за ч. 2 ст. 60 КПК, заявник має право: 1) отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; 1-1) отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; 2) подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи; 3) отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

Відповідно ч. 1 ст. 128 КПК визначено, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

За змістом наведених норм, КПК чітко відокремлює процесуальні статуси заявника та потерпілого із різними обсягами їх процесуальних прав, а також визначає, що безумовною підставою для набуття будь-якою особою (зокрема й юридичною) статусу потерпілого у кримінальному провадженні є факт реального та безпосереднього завдання їй шкоди кримінальним правопорушенням, що дає право вимоги відшкодування такої шкоди в порядку цивільного судочинства в межах кримінального провадження за умови доведення такого факту належними та допустимими доказами.

Як вбачається з матеріалів скарги, слідчим було розглянуто клопотання адвоката ОСОБА_3 про залучення у якості потерпілої ОСОБА_4 , про що винесена відповідна постанова. Відмовляючи в задоволенні клопотання адвоката, слідчий виходив з того, що у кримінальному провадженні відсутні підстави для такого процесуального рішення.

Відповідно до ч.1 ст.36, ч. 5 ст. 40 КПК України прокурор, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності.

Отже, законних підстав для скасування постанови 05.04.2024 року, якою ОСОБА_4 було відмовлено в залученні у якості потерпілої, на думку суду, немає, оскільки представником заявниці і слідчому судді не надано доказів на підтвердження завдання шкоди особі, в інтересах якої він діє.

Крім того, слідчий суддя сприймає зазначення у вступній частині постанови слідчого від 05.04.2024 прізвища слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , як технічну помилку під час складання даної постанови, яка не потягла порушень прав заявниці та її представника та не є підставою для її скасування.

Наведені обставини свідчать, що підстави для скасування постанови слідчого про відмову у залученні ОСОБА_4 у якості потерпілої відсутні, а отже і підстави для задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , щодо скасування постанови слідчого СВ Оболонського УП ГУНП м.Києва від 05.04.2024, в кримінальному провадженні яке внесене 21.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003227.

Керуючись статтями 7, 22, 110, 220, 303-309, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , щодо скасування постанови слідчого СВ Оболонського УП ГУНП м.Києва від 05.04.2024, в кримінальному провадженні яке внесене 21.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003227 - відмовити.

Копію ухвали надіслати адвокату, а також Оболонському УП ГУНП в м.Києві та Оболонській окружній прокуратурі міста Києва для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого судового засіданні.

Слідчий суддя ОСОБА_1