СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6928/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 000595 від 20.10.2021 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Представник власника майна ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 у справі № 759/2701/23 на земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:0296, яка належить на праві власності ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що вищевказаною ухвалою слідчого судді накладено арешт на земельну ділянку, належну ОСОБА_4 . Разом з тим, ОСОБА_4 є добросовісним набувачем земельної ділянки, володіє нею понад 12 років та не має жодного відношення до кримінального провадження № 0000595 від 20.10.2021, вона не є учасником кримінального провадження та не має жодного статусу у ньому. Вважає, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба, оскільки не доведено факту протиправного використання вказаного майна.

В судовому засіданні представник власника майна ОСОБА_3 клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Від прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 надійшло клопотання від 17.10.2024, у якому він просить розгляд клопотання про скасування арешту на майно проводити без його участі, заперечує щодо клопотання з підстав, що на даний час в рамках кримінального провадження проводиться земельно-технічна експертиза, оскільки вказана земельна ділянка можливо накладається на землі лісового призначення.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 у справі № 759/2701/23 накладено арешт, зокрема, на земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:0296, із забороною її відчуження.

З постанови від 28.11.2023 слідчого про призначення земельно - технічної експертизи вбачається, що у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 призначено земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському НДЕКЦ МВС України.

Підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що земельні ділянки є предметом кримінального правопорушеня та визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе лише за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна перевірка ухвали про арешт майна не здійснюється. Слідчий суддя не уповноважений на такий розгляд, оскільки це відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції у порядку, передбаченому Главою 31 КПК України. Оскарження рішення до суду вищої інстанції та скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України мають різні процесуальні завдання.

Відповідно до аб. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (аб. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінальноправового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аб. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на наведене, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт, не перестали існувати, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000595 від 20.10.2021, триває, майно, на яке представник власника майна просить скасувати арешт відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а відтак слідчий суддя вважає, що потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 у справі № 759/2701/23, наразі не відпала.

В свою чергу, скасування заходу забезпечення може призвести до втрати речових доказів, що зашкодить меті кримінального провадження. Таким чином, на час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя дійшов до висновку, що накладення арешту на майно, яке належить ОСОБА_4 виправдовує таке втручання у права та інтереси власника майна.

Доводи представника власника майна не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії досудового розслідування вищезазначений захід забезпечення кримінального провадження втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 у справі № 759/2701/23.

Доводи представника власника майна про відсутність у ОСОБА_4 процесуального статусу, який би виправдовував подальше застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, є безпідставними, оскільки, арешт майна з метою збереження речових доказів може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, необхідно відмовити.

Керуючись статями 174, 309, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1