ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника особи, яка подала скаргу, - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві (повідомленні) про кримінальне правопорушення від 18.09.2024,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей, викладених у заяві (повідомленні) ОСОБА_4 від 18.09.2024 про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 206, ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 255, ч. 3 ст. 365-2, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 4 ст. 368, ч. 2 ст. 382 (далі - Скарга), в якій він просить:

- зобов`язати службових осіб НАБУ, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, внести до ЄРДР відомості за його заявою (повідомленням) про корупційні кримінальні правопорушення від 18.09.2024;

- зобов`язати службових осіб НАБУ, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, направити ОСОБА_4 витяг з ЄРДР на підтвердження внесення відомостей за вказаною заявою.

Скарга мотивована тим, що засобами поштового зв`язку ОСОБА_4 20.09.2024 надіслано до НАБУ заяву (повідомлення) про вчинення корупційних кримінальних правопорушень, яка отримана НАБУ 23.09.2024. Станом на день подання Скарги жодної інформації про внесення відомостей до ЄРДР за вказаною заявою заявнику не надано, що й стало підставою для звернення до суду зі Скаргою.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.10.2024 провадження за вищезазначеною Скаргою відкрито.

Представник особи, що звернулась зі Скаргою, - адвокат ОСОБА_3 підтримала доводи, викладені у Скарзі, просила задовольнити із викладених у ній підстав.

В судовому засіданні представник ОСОБА_3 не заперечувала проти розгляду Скарги за відсутності ОСОБА_4 . Зважаючи, що захист його інтересів забезпечено участю представника, слідчим суддею вирішено здійснювати розгляд Скарги за відсутності особи, яка її подала.

Уповноважена особа НАБУ була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду Скарги, до суду не з`явилась.

Від детектива НАБУ ОСОБА_5 надійшли письмові заперечення на Скаргу (Вх. № 42777/24-Вх від 11.10.2024), згідно яких зазначена заява ОСОБА_4 отримана НАБУ та зареєстрована за вх. № К-13118 від 23.09.2024. На адресу, вказану ОСОБА_4 , 27.09.2024 направлена відповідь щодо розгляду такої заяви, якою заявнику відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР. Відмова мотивована тим, що посадові особи держави діяли в межах законодавства, а відчуження належного ОСОБА_6 майна (майнових прав), обумовлене введенням на території України правового режиму воєнного стану, здійснено в інтересах суспільства та за встановленою законодавством процедурою, що також підтверджується рішеннями відповідних судів, установчими документами, актами, договорами, тощо, копії яких додано до заперечень. Відсутність шкоди, завданої ОСОБА_4 відчуженням його майна (майнових прав), підтверджується прямою вказівкою закону на обов`язкове відшкодування вартості відчуженого майна, незгода із відшкодованою вартістю якого, може бути оскаржена до суду в порядку цивільного судочинства. Детектив зазначив, що у заяві ОСОБА_4 попередньо відсутні ознаки кримінальних правопорушень, які згідно з вимогами ч. 5 ст. 216 КПК України та ч. 1 ст. Закону України «Про НАБУ» належать до підслідності НАБУ та відомості про вчинення яких підлягають внесенню до ЄРДР. Враховуючи викладене, детектив просить відмовити у задоволенні Скарги та провести її розгляд за відсутності детектива.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд Скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

У відповідь на заперечення детектива представник подала до суду письмові пояснення (Вх. № 43238/24-Вх від 14.10.2024), в яких зазначила, що у заяві (повідомленні) ОСОБА_4 про вчинення злочинів зазначено обставини, які спростовують твердження детектива про відчуження майна заявника саме з метою суспільної необхідності, мета такого відчуження і має встановлюватися під час досудового розслідування у рамках кримінального провадження. Формальне дотримання вимог цивільного (господарського) законодавства під час укладення певних правочинів не виключає злочинного умислу або злочинності дій. У запереченнях детектив посилається на норми законодавства, які набрали чинності вже після описаних у заяві про злочин подій. При цьому, детективом, до внесення відповідних відомостей до ЄРДР, здійснювалось збирання інших доказів, не доданих до заяви ОСОБА_4 , які він долучив до своїх письмових заперечень, що є порушенням положень ч. 3 ст. 214 КПК України.

Дослідивши зміст Скарги, матеріали судової справи та заслухавши позицію представника, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 33-1 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються:

- кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем;

- кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України.

Відповідно до ч. 2 статті 33-1 КПК України, слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Частиною 1 статті 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Аналіз вказаних положень закону дає підстави зробити висновок, що до Вищого антикорупційного суду, окрім іншого, оскаржується бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення щодо складів злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 оскаржує бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення до ЄРДР відомостей про можливе вчинення заступником Керівника Офісу Президента України ОСОБА_7 , головою комітету ВРУ з питань фінансів, податкової та митної політики ОСОБА_8 , в.о. заступника Голови Державної податкової служби України ОСОБА_9 , заступницею начальника ГУ ДПС у Полтавській області ОСОБА_10 , Головою Національної комісії з питань паперів та фондового ринку ОСОБА_11 , заступником голови правління Національного банку України ОСОБА_12 , Міністром оборони України ОСОБА_13 , головою правління НАК «Нафтогаз України» ОСОБА_14 , головою Державної служби геології та надр України ОСОБА_15 , слідчим ГСУ ДБР ОСОБА_16 , в.о. керівника другого головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_17 , першим заступником начальника Департаменту захисту національної державності СБУ ОСОБА_18 , прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_19 , директором ПАТ «Укрнафта» ОСОБА_20 , службовими особами АРМА, Міністерства економіки, особами, які за посадами входять до Ставки Верховного Головнокомандувача Збройних Сил України, оцінювачами ТОВ «Консалтингова компанія «Увекон», офіцерами Північного територіального юридичного управління, іншими особами, кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 368, ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 365-2 КК України, що, відповідно до положень ст. 33- 1 КПК України, з урахуванням положень п.1, п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України, належать до підсудності Вищого антикорупційного суду, та кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 206, ч. 3 ст. 255, ч. 2 ст. 382 КК України, що не належать до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до змісту пункту 20-2 Перехідних положень Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України, у разі об`єднання в одному провадженні матеріалів досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, серед яких є кримінальні провадження, підсудні Вищому антикорупційному суду, судове провадження здійснює Вищий антикорупційний суд, якщо виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження, які не віднесені до підсудності цього суду, може негативно вплинути на повноту судового розгляду.

З огляду на зазначене, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку про здійснення судового провадження щодо розгляду Скарги, оскільки виділення в окреме провадження матеріалів зазначеної Скарги щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, які не віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду, є недоцільним та може негативно вплинути на повноту судового розгляду.

Під час судового розгляду Скарги встановлено, що 20.09.2024 ОСОБА_4 на адресу НАБУ надіслано заяву (повідомлення) про кримінальні правопорушення від 18.09.2024, яка зареєстрована НАБУ за № К-13118 від 23.09.2024.

У вказаній заяві (повідомленні) заявником викладено обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень Керівником Офісу Президента України ОСОБА_7 , головою комітету ВРУ з питань фінансів, податкової та митної політики ОСОБА_8 , в.о. заступника Голови Державної податкової служби України ОСОБА_9 , заступницею начальника ГУ ДПС у Полтавській області ОСОБА_10 , Головою Національної комісії з питань паперів та фондового ринку ОСОБА_11 , заступником голови правління Національного банку України ОСОБА_12 , Міністром оборони України ОСОБА_13 , головою правління НАК «Нафтогаз України» ОСОБА_14 , головою Державної служби геології та надр України ОСОБА_15 , слідчим ГСУ ДБР ОСОБА_16 , в.о. керівника другого головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_17 , першим заступником начальника Департаменту захисту національної державності СБУ ОСОБА_18 , прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_19 , директором ПАТ «Укрнафта» ОСОБА_20 , службовими особами АРМА, Міністерства економіки, особами, які за посадами входять до Ставки Верховного Головнокомандувача Збройних Сил України, оцінювачами ТОВ «Консалтингова компанія «Увекон», офіцерами Північного територіального юридичного управління, іншими особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Слідчим суддею встановлено, що зі змісту заяви (повідомлення) ОСОБА_4 про кримінальні правопорушення від 18.09.2024, направленого до НАБУ 20.09.2024, вбачається, що заявником порушено питання щодо можливого вчинення Керівником Офісу Президента України ОСОБА_7 , головою комітету ВРУ з питань фінансів, податкової та митної політики ОСОБА_8 , в.о. заступника Голови Державної податкової служби України ОСОБА_9 , заступницею начальника ГУ ДПС у Полтавській області ОСОБА_10 , Головою Національної комісії з питань паперів та фондового ринку ОСОБА_11 , заступником голови правління Національного банку України ОСОБА_12 , Міністром оборони України ОСОБА_13 , головою правління НАК «Нафтогаз України» ОСОБА_14 , головою Державної служби геології та надр України ОСОБА_15 , слідчим ГСУ ДБР ОСОБА_16 , в.о. керівника другого головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_17 , першим заступником начальника Департаменту захисту національної державності СБУ ОСОБА_18 , прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_19 , директором ПАТ «Укрнафта» ОСОБА_20 , службовими особами АРМА, Міністерства економіки, особами, які за посадами входять до Ставки Верховного Головнокомандувача Збройних Сил України, оцінювачами ТОВ «Консалтингова компанія «Увекон», офіцерами Північного територіального юридичного управління, іншими особами кримінальних правопорушень, а також, коротко викладено обставини, що можуть свідчити про вчинення таких кримінальних правопорушень, а тому, відповідно до положень ст. 214 КПК України, відомості, викладені в даній заві (повідомленні) про кримінальні правопорушення, підлягають внесенню до ЄРДР.

Згідно положень ст. 214 КПК України, через 24 години з моменту внесення відомостей до ЄРДР, заявнику надається витяг з ЄРДР.

Так, детектив у своїх запереченнях посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), де зазначається, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

У даному випадку перевірка достатності даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, стосується саме змісту поданої заяви, тобто чи дають викладені у такій заяві обставини підстави вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення.

Особа, яка наділена правом вносити відомості до ЄРДР, не може здійснювати збір будь-яких додаткових відомостей/документів поза межами проведення досудового розслідування, тобто до внесення відомостей за відповідною заявою/повідомленням у ЄРДР, що корелюється з положеннями ч. 3 ст. 214 КПК України.

Враховуючи вищезазначене, Скарга підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, викладені у заяві (повідомленні) ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 18.09.2024.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_21