Справа № 991/5566/24
Провадження № 1-кс/991/5599/24
У Х В А Л А

08 липня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 (далі - НАБУ, детектив), погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 (далі - САП, прокурор) про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000586 від 15.09.2020 (далі - кп № 0000586) за підозрою:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Хмельницький, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України (далі - КК),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.Клопотання обґрунтоване тим, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кп № 0000586 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК.

2.Детектив стверджував, що ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за передньою змовою з ОСОБА_6 , з метою заволодіння сільськогосподарською продукцією ДП «ДГ «Проскурівка», як директор ТОВ «Лампка Агро», уклав з ТОВ «Суффле Агро Україна» договори купівлі-продажу: № від 09.07.2018, № від 01.08.2018, № від 03.08.2018 та № від 04.08.2018, предметом яких була поставка зерна пшениці озимої врожаю 2018 року, а також уклав з ДП «Дунаєвецький комбінат хлібопродуктів» договір складського зберігання зерна № 87 від 02.08.2018, предметом якого було зберігання зерна пшениці озимої та ярої врожаю 2018 року.

3.Протягом липня-серпня 2018 року, більш точний час та місце досудовим слідством не встановлено, ОСОБА_6 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за передньою змовою з ОСОБА_7 , на виконання розробленого плану вчинення злочину, направленого на заволодіння сільськогосподарською продукцією ДП «ДГ «Проскурівка», надав вказівку підпорядкованим йому працівникам державного підприємства на виготовлення товарно?транспортних накладних від імені ТОВ «Лампка-Агро» на відпуск зерна пшениці озимої та пшениці ярої врожаю 2018 року, що фактично зібрано з полів державного підприємства, на адресу ТОВ «Суффле Агро Україна»до ПрАТ «Городоцький елеватор Суффле», що розташоване за адресою: Хмельницька обл., м. Городок, вул. Зелена, 1, та на адресу ДП «Дунаєвецький комбінат хлібопродуктів»,що розташоване за адресою: Хмельницька обл., Дунаєвецький р-н, смт Дунаївці, вул. Лермонтова, 1.

4.В подальшому, в період часу з 01.08.2018 по 09.08.2018, ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою з директором ДП «ДГ «Проскурівка» ОСОБА_6 , заволодів та забезпечив вивезення до ПрАТ «Городоцький елеватор Суффле» зерно пшениці озимої врожаю 2018 року, що зібрана з полів ДП «ДГ «Проскурівка», в кількості 562,12 тонни, загальною вартістю 2 816 832,37 грн.

5.Окрім того, в період часу з 02.08.2018 до 08.08.2018, ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою з директором ДП «ДГ «Проскурівка» ОСОБА_6 , на виконання розробленого ним плану по заволодінню сільськогосподарською продукцією державного підприємства, заволодів та забезпечив вивезення до ДП «Дунаєвецький комбінат хлібопродуктів» зерно пшениці озимої та ярої врожаю 2018 року, що зібрана з полів ДП «ДГ «Проскурівка», в кількості 4 682,030 тонни.

6.Детективом установлено, що ОСОБА_7 , як директор ТОВ «Лампка Агро», 15.11.2018 уклав з ПП «Окко-Бізнес Контракт» договір про зарахування зустрічних однорідних вимог в рамках договору поставки № ОБК/2-1-18/54 від 22.03.2018 та договору поставки сільськогосподарської продукції врожаю 2018 року № ОБК/2-1-18/53 від 22.03.2018, на виконання якого, видав довіреності та накази на поетапне відвантаження зі складських приміщень ДП «Дунаєвецький комбінат хлібопродуктів» на користь ПП «Окко-Бізнес Контракт» зерно пшениці озимої врожаю 2018 року в кількості 2 558,55 тони, на загальну суму 11 663 947,05 грн.

7.Розуміючи, що за відсутності відповідних фінансово?господарських документів, що підтверджують поставку (купівлю-продаж) продукції, врожай пшениці озимої та ярої 2018 року вивезений та частина з нього реалізована ТОВ «Лампка Агро» як власна продукція, а станом на листопад 2018 року на ДП «ДГ «Проскурівка» рахується нестача зерна пшениці озимої загальною вагою 5 083,37 тонни та пшениці ярої вагою 28,52 тонни врожаю 2018 року, ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , у період часу з листопада 2018 року по лютий 2019 року, але не пізніше 22.02.2019, точний час в ході досудового розслідування не встановлено, склали та видали договір зберігання зерна від 14.08.2018 та договір зберігання зерна від 20.08.2018, а також акти приймання-передачі майна на відповідальне зберігання від 14.08.2018 та від 20.08.2018 до них, про нібито вивезення та передачу на відповідальне зберігання зерна пшениці озимої врожаю 2018 року в кількості 5 083,37 тонни та зерна пшениці ярої врожаю 2018 року 28,52 тонни, хоча дійсного наміру зберігати таку сільськогосподарську продукцію не мали.

8.На переконання детектива, директор ТОВ «Лампка Агро» ОСОБА_7 та директор ДП «ДГ «Проскурівка» ОСОБА_6 , у період з липня 2018 року по 13.08.2018, діючи умисно, з корисливих мотивів, за передньою змовою, шляхом зловживання своїм службовим становищем заволоділи 5 083,37 тоннами пшениці озимої та 28,52 тоннамипшениці ярої ДП «ДГ «Проскурівка» урожаю 2018 року, вартістю 22 911 916,23 грн, чим завдали збитків державі в особі ДП «ДГ «Проскурівка» на таку суму, а також видали завідомо неправдиві офіційні документи, які б приховували факт заволодіння сільськогосподарською продукцією ДП «ДГ «Проскурівка».

9.31.08.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, а також у видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів.

10.Детектив зазначав, що 18.09.2023 ОСОБА_6 оголошений у розшук, та у той же день і у міжнародний розшук. Ураховуючи це, керуючись ч. 6 ст. 193 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), детектив просив розглянути клопотання за відсутності підозрюваного.

11.Покликаючись на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, детектив просив обрати щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників у судовому засіданні.

12.У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила задовольнити. Свою позицію обґрунтовувала обставинами, зазначеними у клопотанні.

13.Захисник ОСОБА_4 заперечувала щодо задоволення клопотання. Зазначила, що прокурором не доведено наявність підстав для розгляду цього клопотання за відсутності ОСОБА_6 , оскільки не доведено наявність обставин, передбачених ч. 6 ст. 193 КПК. Також захисник покликалася на те, що повідомлення про підозру не було вручене ОСОБА_6 у визначений КПК спосіб, а тому останній не набув статусу підозрюваного та розгляд цього клопотання є передчасним. Прокурором не доведено існування ризиків, зазначених у клопотанні. Окрім цього, клопотання не містить доводів щодо строку досудового розслідування, оскільки повідомлення про підозру датоване 31.08.2023 та двомісячний строк досудового розслідування мав уже сплинути.

Положення закону, якими керувався слідчий суддя.

14.Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

15.Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК).

16.Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

17.Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора (частини 3, 4 ст. 176 КПК).

18.Статтею 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

19.Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

20.Згідно з частинами 1, 6 ст. 193 КПК розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. Слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

21.Відповідно до частин 1, 2 ст. 281 КПК, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного. До оголошення підозрюваного в розшук слідчий, прокурор зобов`язаний вжити заходів щодо встановлення його місцезнаходження. Про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

22.Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

23.Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК).

24.Статтею 278 КПК передбачено порядок вручення письмового повідомлення про підозру - письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК).

25.Відповідно до частин 1, 3 ст. 111 КПК повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

26.Згідно з частинами 1, 2 ст. 135 КПК (Глава 11), особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

27.Відповідно до ч. 1 ст. 136 КПК, належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістку про виклик або ознайомлення з її змістом.

28.Отже, з огляду на наведені положення закону, стаття 278 КПК покладає на слідчого/прокурора обов`язок вручити підозрюваному в кримінальному провадження письмове повідомлення про підозру в день його складення слідчим/прокурором, однак, якщо це неможливо зробити, повідомлення про підозру вручається у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень у кримінальному провадженні (ст. 111 КПК), тобто, - у порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні (ст. 135 КПК) - у тому числі, шляхом надіслання підозрюваному повідомлення про підозру поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення повідомлення про підозру по телефону або телеграмою, під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

29.Згідно з ч. 1 ст. 12 КПК під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

30.Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 (ч. 1 ст. 183 КПК).

31.Згідно з ч. 5 ст. 183 КПК при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали.

32.Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.

(1) Щодо вручення повідомлення про підозру та оголошення підозрюваного у міжнародний розшук.

33.31.08.2023 детектив НАБУ за погодженням з прокурором САП склав письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 с. 191, ч. 1 ст. 366 КК (т. 1 а.п. 16-24). Повідомлення про підозру ОСОБА_6 31.08.2023 направлено засобами поштового зв`язку за місцем його реєстрації ( АДРЕСА_1 ) та проживання ( АДРЕСА_2 ), що підтверджується описом вкладень до поштових відправлень № 299 та № 280, накладними АТ «Укрпошта» № 299 та № 280 (т. 1 а.п. 25, 26). Окрім цього, два повідомлення про підозру ОСОБА_6 31.08.2023 було передано до Комунального підприємства «Управляюча муніципальна компанія «Озерна» Хмельницької міської ради, як житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання та місцем реєстрації ОСОБА_6 . Факт отримання житлово-експлуатаційною організацією копій повідомлення про підозру підтверджується відмітками про їх реєстрацію від 31.08.2023 за вхідними номерами 191 та 192 (т. 1 а.п. 27, 28). Також повідомлення про підозру ОСОБА_6 в електронній формі направлено за допомогою месенджера «Viber» на номер телефону НОМЕР_1 , що підтверджується службовою запискою детектива НАБУ ОСОБА_5 та додатками до неї (т. 1 а.п. 29-37). Факт належності номеру телефону НОМЕР_1 ОСОБА_6 підтверджується особовою карткою ОСОБА_6 з ДМС України (т. 1 а.п. 247). Водночас, слідчий суддя відхиляє доводи захисника про недоведеність належності ОСОБА_6 номеру телефону НОМЕР_1 , оскільки останній самостійно надав його ДМС України, як свій контактний номер телефону.

34.Постановою детектива НАБУ про оголошення розшуку підозрюваного від 18.09.2023, ОСОБА_6 оголошено у державний та міжнародний розшук (т. 1 а.п. 38, 39).

35.Під час судового розгляду було встановлено, що ОСОБА_6 виїхав за межі території України 30.08.2023 о 12 год 07 хв через пункт пропуску Сміляниця, що підтверджується довідкою з Адміністрації ДПС України (т. 1 а.п. 248).

36.З огляду на це, дії сторони обвинувачення щодо вручення ОСОБА_6 повідомлення про підозру у порядку, визначеному ч. 2 ст. 135 КПК, є правомірними, оскільки станом на 31.08.2023 ОСОБА_6 був тимчасово відсутній за місцем свого проживання.

37.Отже, слідчий суддя доходить висновку, що ОСОБА_6 набув статусу підозрюваного, позаяк стороною обвинувачення було вжито усіх заходів для вручення повідомлення про підозру у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень, а саме: (1) було направлено засобами поштового зв?язку за місцем реєстрації та проживання ОСОБА_6 , (2) передано безпосередньо до Комунального підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Хмельницької міської ради, (3) у електронній формі за допомогою месенджера «Viber» надіслано на номер телефону НОМЕР_1 , яким користувався ОСОБА_6 .

38.Окрім цього, підозрюваний перебуває у міжнародному розшуку, що відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК дозволяє розглядати клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, а тому слідчий суддя відхиляє доводи захисника щодо відсутності правових підстав для розгляду цього клопотання за відсутності підозрюваного.

(2) Щодо обґрунтованості підозри.

39.Частина 5 ст. 191 КК встановлює відповідальність, у тому числі, за заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі. Частина 1 ст. 366 КК встановлює відповідальність, у тому числі за складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів.

40.Згідно з усталеною судовою практикою, яка обґрунтовується рішеннями Європейського суду з прав людини (у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 та у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

41.Саме з огляду на таке розуміння обґрунтованості підозри слідчий суддя вирішував це клопотання, та дійшов висновку про те, що описана у клопотанні фабула, в сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, свідчать про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК, які полягали у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, а також видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів.

42.Слід, однак, зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішував тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначив, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

43.Для визначення причетності ОСОБА_6 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені та оцінені фактичні дані, які містяться:

(1) у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 28.08.2020 (т. 1 а.п. 47-49);

(2) у протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 08.09.2021, яка пояснила, що вона працюючи у 2018 році на ДП «ДГ «Проскурівка» та заповнювала товарно-транспортні накладні (далі - ТТН) на перевезення зерна пшениці з полів ДП «ДГ «Проскурівка». В той же час, вантажовідправником зерна вказувалося ТОВ «Лампка Агро», а не державне підприємство. Також, місцем розвантаження зазначалося або ДП «Дунаєвецький КХП» або ПрАТ «Городоцький елеватор Суффле». Окрім того, ОСОБА_9 пояснила, що вказівки заповнювати ТТН саме таким чином вона отримувала від начальника охорони ТОВ «Лампка Агро» та директора ДП «ДГ «Проскурівка» ОСОБА_6 (т. 1 а.п. 92-94);

(3) у протоколах допиту працівників ДП «ДГ «Проскурівка» ОСОБА_10 від 18.09.2020 та ОСОБА_11 від 18.09.2020, відповідно до показів яких, зібране з полів ДП «ДГ «Проскурівка» зерно пшениці озимої та ярої врожаю 2018 року згідно з даними бухгалтерського обліку підприємства передане на зберігання ТОВ «Лампка Агро» та рахується на такому зберіганні. Така сільськогосподарська продукція ТОВ «Лампка Агро» не реалізовувалася. Окрім того, свідок ОСОБА_11 вказала, що перебуваючи на полі, вона виписувала ТТН, зазначаючи у них дані, які їй вказував ОСОБА_6 , зокрема про те, що продукція вивозиться до с. Великі Зозулинці Хмельницької області. Окрім цього, самі договори відповідального зберігання сільськогосподарської продукції між ТОВ «Лампка Агро» та ДП «ДГ «Проскурівка» передані ОСОБА_6 до підприємства лише після звільнення з посади директора у 2019 році (т 1 а.п. 199-201, 204, 205);

(4) у протоколі огляду від 18.12.2020 електронних примірників договорів відповідального зберігання пшениці озимої та ярої врожаю 2018 року, виявлених на ноутбуці ОСОБА_6 , відповідно до яких встановлено, що ці файли збережені та роздруковані в лютому 2019 року, а на ноутбук ОСОБА_6 завантажені 25.02.2019 (т. 1 а.п. 208-221);

(5) у протоколі огляду від 05.05.2021 ТТН, відповідно до якого встановлено, що зерно пшениці озимої та ярої врожаю 2018 року, зібраної з полів ДП «ДГ «Проскурівка» вивезено ТОВ «Лампка агро» до ДП «Дунаєвецький КХП» та ПрАТ «Городоцький елеватор Суффле», а власником цієї продукції зазначено ТОВ «Лампка Агро» (т. 1 а.п. 85-91);

(6) у протоколі допиту свідка ОСОБА_12 від 15.04.2021, який здійснював перевезення сільськогосподарської продукції з полів ДП «ДГ «Проскурівка» у 2018 році та пояснив, що на полі ТТН виписувала його мати - ОСОБА_9 . Окрім того, зазначив, що він здійснював перевезення сільськогосподарської продукції до станції Дунаївці в Дунаєвецькому районі та м. Городок. Також свідок показав, що контролювати процес збирання урожаю на поля ДП «ДГ «Проскурівка» приїздив директор ТОВ «Лампка Агро» ОСОБА_7 та директор ДП «ДГ «Проскурівка» ОСОБА_6 (т. 1 а.п. 139-141);

(7) у протоколі допиту свідка ОСОБА_13 від 12.01.2021, яка працювала у 2018 році заступником директора ТОВ «Лампка Агро» та пояснила, що із року в рік ТОВ «Лампка Агро» вивозило сільськогосподарську продукцію ДП «ДГ «Проскурівка» та продавало її. В подальшому, після узгодження бухгалтерських операцій між двома підприємствам, укладалися договори, які б регламентували перехід права власності на сільськогосподарську продукцію. Підписання таких договорів могло відбуватися і через пів року після фактичного продажу зерна (т. 1 а.п. 191-195);

(8) у протоколах огляду інформації операторів мобільного зв`язку від 16.06.2021 та від 17.06.2021 про з`єднання та місцезнаходження водіїв, які здійснювали перевезення сільськогосподарської продукції ДП «ДГ «Проскурівка», відповідно до яких, ОСОБА_12 та ОСОБА_14 здійснювали перевезення сільськогосподарської продукції ДП «ДГ «Проскурівка» до ДП «Дунаєвецький КХП» та ПрАТ «Городоцький елеватор Суффле», проте не здійснювали перевезення до с. Великі Зозулиці Красилівського району Хмельницької області, як про це зазначено в ТТН, примірник яких зберігався на ДП «ДГ «Проскурівка» (т. 1 а.п. 154-165, 166-171, 172-190);

(9) у первинних фінансово-господарських документах ТОВ «Лампка Агро», відповідно до яких директором ТОВ «Лампка Агро» укладено договір складського зберігання зерна № 87 від 02.08.2018 з ДП «Дунаєвецький КХП», та на виконання якого завезено зерно пшениці озимої та ярої врожаю 2018 року, зібране з полів ДП «ДГ «Проскурівка» (т. 1 а.п. 53-57);

(10) у первинних фінансово-господарських документах ДП «ДГ «Проскурівка», відповідно до яких у ТТН, які виписувалися щодо перевезення зерна пшениці ярої та озимої врожаю 2018 року, місцем розвантаження зазначено с. Великі Зозулинці Красилівського району Хмельницької області. Водночас, зерно вивозилося в інші напрямки. Окрім того, у журналі реєстрації договорів ДП «ДГ «Проскурівка» договори відповідального зберігання від 19.08.2018 та 20.08.2018 не зареєстровані (т. 1 а.п. 58-60, 75-78, 79-84);

(11) у висновках судово-почеркознавчих експертиз: № 56/1 від 08.06.2022, № 487/1 від 06.12.2021, № 486/1 від 06.12.2021, № 485/1 від 04.12.2021, № 484/1 від 01.12.2021, № 483/1 від 01.12.2021, відповідно до яких товарно-транспортні накладні ТОВ «Лампка Агро» про перевезення зерна пшениці озимої та ярої врожаю 2018 року до ДП «Дунаєвецький КХП» та ПрАТ «Городоцький елеватор Суффле» заповнювалися працівниками ДП «ДГ «Проскурівка» ОСОБА_9 та ОСОБА_11 (т. 1 а.п. 100, 101, 110-115);

(12) у висновках судово-почеркознавчих експертиз: № 28/1 від 09.02.2021, № 465/1 від 16.09.2021, № 465/1 від 16.09.2021, відповідно до яких директором ТОВ «Лампка Агро» ОСОБА_7 підписано договори купівлі-продажу, укладені з ТОВ «Суффле Агро Україна», а також договір складського зберігання зерна № 87 від 02.08.2018 з ДП «Дунаєвецький КХП» та договір про зарахування зустрічних однорідних вимог в рамках договору поставки № ОБК/2-1-18/54 від 22.03.2018, укладений з ПП «Окко-Бізнес Контракт» (т. 1 а.п. 95-97, 98, 99, 168, 169).

(13) в акті ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності ДП «ДГ «Проскурівка» за період з 01.01.2018 по 31.12.2021 №07-08/4 від 11.07.2022, відповідно до якого встановлено нестачу зерна пшениці озимої врожаю 2018 року в кількості 5 083,376 тонни та пшениці ярої врожаю 2018 року в кількості 28,52 тонни, переданого на відповідальне зберігання ТОВ «Лампка Агро» у 2018 році (т. 1 а.п. 120-130);

(14) у висновку судово економічної експертизи №3884-Е від 22.06.2023, відповідно до якої підтверджено висновки акту Управління Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області від 11.07.2022 №07-08/4, в частині нестачі зерна пшениці озимої врожаю 2018 року в кількості 5 083,376 тонни та пшениці ярої врожаю 2018 року в кількості 28,52 тонни, загальною вартістю 22 911 916,23 грн (т. 1 а.п. 131-138);

(15) в інших матеріалах кримінального провадження в їх сукупності.

64. Отже, оцінивши наведені вище докази в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який наразі здійснюється, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

65. На підставі встановлених вище обставин, слідчий суддя погоджується з твердженнями про те, що ОСОБА_6 може бути причетним до інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

(2) Щодо існування ризиків.

66.Прокурор, наполягаючи на обранні підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу, окрім обґрунтованості підозри останнього у вчиненні кримінальних правопорушень, покликалася також на існування ризиків, які дають їй підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

67.На переконання слідчого судді, ризики, що дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

68.Перевіряючи існування зазначених прокурором ризиків, слідчий суддя виходив із такого.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

69.Слідчий суддя переконаний, що ймовірна можливість переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується перш за все тим, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких він підозрюється передбачають, зокрема, покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна (ч. 5 ст. 191 КК), що згідно з класифікацією кримінальних правопорушень, передбачених ст. 12 КК, є особливо тяжким злочином, та покарання у виді штрафу до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років (ч. 1 ст. 366 КК), що є нетяжким злочином. Тому, на переконання слідчого судді, тяжкість покарання, сама по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

70.Водночас, звільнення від відбування покарання з випробуванням чи призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, за вчинення корупційного злочину КК не передбачено.

71.Також, слідчий суддя враховує, що відповідно до відомостей, отриманих з Адміністрації ДПС України, ОСОБА_6 виїхав за межі території України 30.08.2023 о 12 год 07 хв через пункт пропуску Сміляниця та станом на дату надання відомостей - 26.06.2024, на території України не повернувся.

72.Вищевикладені обставини, а також перебування ОСОБА_6 за межами України свідчать про існування реальної можливості переховування підозрюваного від суду та органу досудового розслідування за кордоном з метою уникнення кримінальної відповідальності.

73.Постановою детектива НАБУ від 18.09.2023 ОСОБА_6 оголошено у державний та міжнародний розшук, оскільки під час вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 встановлено, що він відсутній за зареєстрованим та фактичним місцем свого проживання.

74.Ураховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про існування ризику переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

75.Обґрунтовуючи існування цього ризику, прокурор покликалася на те, що під час проведення обшуків у приміщеннях ДП «ДГ «Проскурівка», а також за місцем проживання службових осіб державного підприємства та ТОВ «Лампка Агро», не виявлено оригіналів договору зберігання зерна від 14.08.2018, договору зберігання зерна від 20.08.2018, актів приймання-передачі майна на відповідальне зберігання від 14.08.2018 та від 20.08.2018 до них. Водночас, відповідно до показань працівників ДП «ДГ «Проскурівка» оригінали таких договорів та актів приймання-передачі до бухгалтерії державного підприємства ОСОБА_6 не передавалися. Тому, прокурор вважала, що ОСОБА_6 може знищити, сховати чи спотворити документи, які стосуються заволодіння сільськогосподарською продукцією ДП «ДГ «Проскурівка» врожаю 2018 року, оригінали яких не було вилучено стороною обвинувачення під час проведення досудового слідства, або вжити заходів до цього.

76.З огляду на це, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_6 самостійно або хтось за його ініціативою, ймовірно може сховати, знищити або спотворити, важливі для кримінального провадження речі та документи, які на цій стадії кримінального провадження ще не були одержані та належним чином зафіксовані органом досудового слідства, у тому числі і ті, на які покликалася прокурор. Тому, існування цього ризику слідчий суддя визнає спроможним.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

77.Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного, зокрема на свідків, суд ураховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд зможе обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто, якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

78.Цей незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрювану як на особу, причетну до вчинення кримінального правопорушення, так і свідків, які можуть надати показання щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою.

79.Слідчий суддя вважає, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

80.В якості свідків були допитані працівники ДП «ДГ «Проскурівка»: ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , а також водіїв, які здійснювали перевезення сільськогосподарської продукції: ОСОБА_12 , ОСОБА_14 , ОСОБА_16 , тому, на переконання слідчого судді, є імовірність ризику впливу ОСОБА_6 на цих або ж інших свідків у цьому кримінальному провадженні.

81.За таких умов, слідчий суддя доходить висновку про достатню ймовірність ризику впливу ОСОБА_6 на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

82.Аналіз положень ч. 6 ст. 193 КПК дає підстави дійти висновку, що у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, слідчий суддя, за відсутності підозрюваного, може обрати лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

83.Отже, встановлена цією нормою процедура обрання запобіжного заходу не передбачає можливості вирішувати питання про наявність чи відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу передбачена лише під час розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який і обирається з тією метою, аби затримати особу (підозрюваного), яка, зокрема, переховується від органу досудового розслідування та суду та оголошена у міжнародний розшук, та доставити її до місця кримінального провадження для вирішення питання щодо застосування відносно неї обмежувальних заходів (тримання під вартою/домашній арешт/застава/особиста порука/особисте зобов`язання).

Щодо строків досудового розслідування.

84.Заперечуючи проти клопотання, захисник покликалася на те, що прокурором не доведене наявність у цьому кримінальному провадженні строків для проведення досудового розслідування.

85.Відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК (у редакції станом на день повідомлення про підозру) строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому ст. 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

86.Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців.

87.Строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування (ч. 5 ст. 219 КПК).

88.Як зазначалось раніше, про підозру ОСОБА_6 було повідомлено 31.08.2023 та саме з цього часу розпочався двомісячний строк досудового розслідування, який мав тривати до 31.10.2023.

89.Водночас, постановою детектива НАБУ ОСОБА_5 від 21.09.2023 досудове розслідування у кп № 0000586 було зупинено у зв`язку з оголошенням розшуку підозрюваного. Постановою детектива НАБУ ОСОБА_5 від 14.02.2024 досудове розслідування у кп № 0000586 було відновлено у зв`язку з потребою проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій. Надалі, постановою детектива НАБУ ОСОБА_5 від 14.02.2024 досудове розслідування у кп № 0000586 було зупинено у зв`язку з оголошенням розшуку підозрюваного. Наразі досудове розслідування у кп № 0000586 зупинене з 14.02.2024.

90.Отже, досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні проводилося у період з 31.08.2023 по 21.09.2023 та 14.02.2024, тобто протягом 23 днів, а тому строк досудового розслідування, який залишився станом на день його зупинення - 14.02.2024, складав 39 днів.

Мотиви слідчого судді щодо доводів захисту.

91.Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою захисник ОСОБА_4 , заперечуючи щодо клопотання, покликалася на відсутність ризиків, про існування яких зазначав прокурор. Також зазначила, що ОСОБА_6 не набув статусу підозрюваного.

92.Слідчий суддя відхиляє зазначені доводи захисту, оскільки у своїй сукупності досліджені під час розгляду клопотання документи, про які йшлося в ухвалі, дають достатні підстави вважати доведеним набуття ОСОБА_6 статусу підозрюваного, а також обґрунтованими твердження органу досудового розслідування про можливу причетність ОСОБА_6 до подій імовірного вчинення кримінального правопорушення, за обставин, описаних у повідомленні про підозру та у клопотанні, яке є предметом цього розгляду.

93.Окрім того, досліджені слідчим суддею документи спростовують твердження захисника про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК, позаяк в цій ухвалі слідчим суддею установлено існування таких.

З огляду на це, керуючись статтями 371, 372, 375, 376 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Хмельницький, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання ОСОБА_6 , не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, слідчий суддя, суд за його участю має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляється ухвала.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_17