У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001694 від 24.08.2024,

щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки Чехії, Острава-Моравська, мешканки АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючої, неодруженої, з середньою освітою, раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України,

встановив:

В клопотанні вказано, що 21 вересня 2024 року, близько 11 години 50 хвилини, ОСОБА_8 , перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок збуту бойових припасів без передбаченого законом дозволу, здійснила збут громадянину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (особі зі зміненими анкетними даними, до якого застосовано заходи безпеки на підставі Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві»), наступних предметів: запал УЗРГМ, корпус ручної осколкової гранати Ф-1, запал УДЗ, корпус ручної осколкової гранати РГО, за що отримала грошові кошти у сумі 5000 (п`ять тисяч) гривень готівкою. Таким чином, ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого - ч. 1 ст. 263 КК України, тобто у незаконному придбанні, зберіганні та збуті бойових припасів без передбаченого законом дозволу. 18 жовтня 2024 року, близько 13 години 40 хвилин, ОСОБА_8 , перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , діючи повторно, з прямим умислом усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок збуту вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, здійснила збут громадянину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (особі зі зміненими анкетними даними, до якого застосовано заходи безпеки на підставі Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві»), вогнепальної зброї, а саме: нарізну короткоствольну вогнепальну зброю, бойовий револьвер системи Нагану зразка 1985 р., калібру 7,62мм, з серійним номерним маркувальним позначенням « НОМЕР_1 », за ціною 20000 (двадцять) тисяч гривень.Таким чином, ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого - ч. 1 ст. 263 КК України, тобто у незаконному придбанні, зберіганні та збуті вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської) без передбаченого законом дозволу.

18.10.2024 о 13:47 год. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку Чехії, ОСОБА_11 , мешканку АДРЕСА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України за ч. 1 ст. 263 КК України.

19.10.2024 ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

З огляду на існування ризиків для кримінального провадження, а саме те, що ОСОБА_8 може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому слідчий в тому числі й з огляду на обґрунтованість підозри, просить застосувати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив таке задовольнити, у зв`язку з обґрунтованістю підозри та наявністю ризиків й неможливістю їх попередження шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник підозрюваної у судовому засіданні просила відмовити в задоволенні вказаного клопотання, застосувати до підозрюваної домашній арешт, оскільки ОСОБА_8 наміру ухилятися від слідства та правосуддя не має.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала думку свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, заперечення сторони захисту, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Витягом з ЄРДР стверджується, що Ужгородським районним управлінням поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № № 0001694, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 24.08.2024за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

18.10.2024 о 13:47 год. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку Чехії, Острава-Моравська, мешканку АДРЕСА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України за ч. 1 ст. 263 КК України.

19.10.2024 ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

У відповідності до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

КПК України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, яка за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, § 219, 21.04.2011р.).

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

На підтвердження обґрунтованості підозри в інкримінованому ОСОБА_12 кримінальному правопорушенні, слідчим до клопотання додано ряд доказів, а тому така підтверджується протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 28.08.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 26.08.2024, протоколом добровільної видачі від 21.09.2024, протоколом про рехультати спостереження за особою (річчю або місцем) № 2114нт/106/25-2024 від 04.10.2024, протоколом про результати спостереження за особою (річчю або місцем) № 2113нт/106/25-2024 від 04.10.2024, протоколом про результати контролю за вчиненням злочину № 2008нт/106/25-2024 від 21.09.2024, протоколом видачі грошових купюр для проведення оперативної закупівлі № 2009нт/106/25-2024 від 21.09.2024, протоколом огляду особи-покупця № 2010нт/106/25-2024 від 21.09.2024, протокол вручення технічних засобів № 2011нт/106/25-2024 від 21.09.2024, висновком експерта № СЕ-19/107-24/10240-ВТХ від 09.10.2024, висновком експерта № СЕ-19/107-24/10241-ВТХ від 09.10.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 18.10.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 18.10.2024 тощо.

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваної до кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України. При цьому зазначені у розглядуваному клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, отже за переконанням слідчого судді ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому.

Разом з тим слідчий суддя зауважує, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчим суддя вважає доведеним заявлений слідчим та прокурором ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні, задля зміни даних ними органу досудового розслідування показів та (або) замовчування відомих їм обставин події, що зрештою призведе до неможливості встановлення дійсних обставин кримінального правопорушення, наслідком чого є наявність ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Так, ОСОБА_8 зможе вступати у позапроцесуальні відносини із свідками, зокрема ОСОБА_14 , яка є її матір`ю та ОСОБА_15 , який є її вітчимом, та з якими остання проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а також зі свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_13 .

Слідчий суддя вважає наявним ризик продовження злочинної діяльності, так як за період 21.09.2024 та 18.10.2024 ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні двох кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконним збутом бойових припасів, вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу.

Наявним є ризик переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, так як ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину й задля уникнення відповідальності за злочини, у вчиненні яких вона підозрюється, може виїхати за межі України. При цьому суд враховує, що підозрювана є уродженкою Чеської Республіки, а Закарпатська область, в якій наразі проживає така, межує з країнами ЄС. Більш того підозрювана неодружена, дітей та/або інших утриманців не має, не працює, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків й значно посилює ймовірність настання цього ризику.

Також слідчий суддя враховує обставини, що характеризують підозрювану, а саме те, що остання раніше не судима.

В рішенні у справі «Лабіта проти Італії» Європейський суд з прав людини вказує, що тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, наразі в Україні триває воєнний стан, вчинення злочину в означений час засуджується законом і суспільством.

Застосування альтернативних запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією підозрюваної ОСОБА_4 від суспільства, на думку слідчого судді, буде недостатнім для попередження вищевказаних ризиків й забезпечення належної процесуальної поведінки такого.

Таким чином, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України,, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання таким ризикам, свідчить про підставність обрання запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою на строк до 60 днів.

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, і вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрювана ОСОБА_8 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі. У разі внесення застави на підозрювану ОСОБА_10 покладаються обов`язки, визначені в резолютивній частині ухвали, строк яких, відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, визначено до двох місяців.

Відповідно до ст. 205 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Частиною 6 ст. 213 КПК України регламентовано, що у разі наявності на утриманні затриманої особи дитини, яка залишилася без батьківського піклування, уповноважена службова особа, що здійснила затримання, зобов`язана негайно повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та орган опіки та піклування за місцем перебування такої дитини про факт залишення дитини без батьківського піклування для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дитини.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Застосувати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до шістдесяти днів.

Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 визначено до 16 грудня 2024 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_16 обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Роз`яснити, що ОСОБА_8 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_10 покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду на першу вимогу;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю та суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_12 , що в разі невиконання вищеперерахованих обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення.

Строк дії покладених на ОСОБА_10 обов`язків становить два місяці й визначено до 16 грудня 2024 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні № 0001694 від 24.08.2024.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1