Справа № 699/1513/24
Номер провадження № 1-кс/699/305/24
УХВАЛА

щодо арешту майна

19.09.2024 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання т.в.о. слідчого СВ відділення поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,

про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000407 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області 19.09.2024 надійшло вищевказане клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000407.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження (до яких відноситься арешт) на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Органом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні є СВ Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, тому на підставі ст. 132 КПК України дане клопотання підсудне Корсунь-Шевченківському районному суду Черкаської області.

Клопотання обґрунтовується такими доводами.

13.09.2024 до відділення поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невідома особа шляхом шахрайських дій заволоділа грошовими коштами з його банківського рахунку.

Відомості про дану подію 14.09.2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000407 з попередньою визначеною правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 190 КК України шахрайство, вчинене у великих розмірах, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки.

У ході проведення досудового розслідування допитано потерпілого ОСОБА_5 та встановлено, що він отримав із АТ «Райффайзен Банк Аваль» виписку по рахунку в якому вказано що його грошові кошти було перераховано шахрайським шляхом на банківські рахунки.

19 переказів на банківський рахунок НОМЕР_1 , що належить ФОП ОСОБА_6 , ІНП НОМЕР_2 , в загальній сумі 174 168 грн.

20 переказів на банківський рахунок НОМЕР_3 , що належить ФОП ОСОБА_7 , ІНП НОМЕР_4 в загальній сумі 196 895 грн.

21 переказ на банківський рахунок НОМЕР_5 , що належить ФОП ОСОБА_8 , ІНП НОМЕР_6 в загальній сумі 202 595 грн.,

Також під час спілкування потерпілого із особистим менеджером АТ «Райффайзен Банк Аваль» він дізнався що частина грошових коштів потерпілого ОСОБА_5 , шляхом перерахування надійшла на банківський рахунок НОМЕР_7 , та на даний час службою безпеки банку заблоковані.

З цих причин слідству є вкрай важливим, з метою забезпечення заходів кримінального провадження, запобігти можливостям приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження цих речових доказів, що можливо досягти лише шляхом позбавлення власників чи інших зацікавлених осіб права на їх відчуження, розпорядження чи користування ними.

Тому, з метою забезпечення збереження указаних речових доказів, досягнення дієвості кримінального провадження, а також у даному випадку необхідності подальшого відшкодування шкоди, завданої потерпілому ОСОБА_5 внаслідок кримінального правопорушення, слідчий просить накласти арешт на банківський рахунок НОМЕР_7 , що полягає у позбавленні власників та інших зацікавлених осіб права на відчуження, розпорядження та/або користування ним.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З огляду на обставини кримінального провадження, власник банківського рахунку, на який слідчий просить накласти арешт, про розгляд клопотання не повідомлявся.

Слідчий ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, клопотання підтримав. Однак його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя дійшов такого.

У провадженні слідчого СВ Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.09.2024 за № 0000407, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію 13.09.2024 ОСОБА_5 повідомив про те, що невідома особа шляхом шахрайських дій заволоділа грошовими коштами з його банківського рахунку.

До матеріалів клопотання у якості доказів, що його обґрунтовують також надано копії наступних документів: протоколів допиту потерпілого ОСОБА_5 та свідка його дружини ОСОБА_9 щодо обставин зняття коштів сторонніми особами через програму дистанційного банківського обслуговування із рахунку ОСОБА_5 ; роздруківки виписки АТ «Райффайзен Банк Аваль» від 16.09.2024 по рахунку ОСОБА_5 НОМЕР_8 , у якій зафіксовано перерахування 13.09.2024 коштів на наступні рахунки: НОМЕР_1 , що належить ФОП ОСОБА_6 здійснено 19 переказів на загальну суму 174 168 грн; НОМЕР_3 , що належить ФОП ОСОБА_7 здійснено 20 переказів на загальну суму 196 895 грн; НОМЕР_5 , що належить ФОП ОСОБА_8 здійснено 21 переказ на загальну суму 202 595 грн; повідомлення АТ «Райффайзен Банк Аваль» від 18.09.2024 № 178-4/3/410 щодо вчинення дій, мають ознаки кримінального правопорушення.

Зі змісту вказаного вище повідомлення вбачається, що 13.09.2024 до АТ «Райффайзен Банк Аваль» надійшло повідомлення щодо несанкціонованих переказів з рахунків ФОП ОСОБА_5 (код НОМЕР_9 ) на рахунки клієнтів АТ «Універсал Банк» ФОП ОСОБА_7 (код НОМЕР_4 , рахунок НОМЕР_10 ) та ФОП ОСОБА_8 (код НОМЕР_6 , рахунок НОМЕР_11 ). Частина несанкціонованих коштів ФОП ОСОБА_5 через рахунки клієнтів АТ «Універсал Банк» надійшли на рахунок НОМЕР_7 клієнта АТ «Райффайзен Банк Аваль» - ОСОБА_10 ( НОМЕР_12 ).

Банком установлено, що рахунок НОМЕР_7 був відкритий 02.09.2024 у ОСОБА_11 на ім`я ОСОБА_10 . Клієнтом повідомлено про планові надходження заробітку у розмірі 359988,00 грн на рік. Проте перевіркою установлено, що надходження клієнта за 9 днів складаються виключно із переказів від третіх осіб та становлять загальну суму 2934410,60 грн. 17.09.2024 ОСОБА_10 звернувся до банку для закриття карткових рахунків. Указане може свідчити про те, що рахунок було відкрито для виведення коштів отриманих злочинним шляхом.

Частиною 2 ст. 170 КПК України установлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.ч. 6, 8 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Частиною 10 ст. 170 КПК України установлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Положеннями ч. 11 ст. 170 КПК України установлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відомості до ЄРДР за вказаним кримінальним провадженням внесено за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

За ч. 4 ст. 190 КК України передбачена відповідальність за шахрайство, вчинене у великих розмірах, або шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Проте гроші можуть бути речовими доказами лише в готівковому вигляді, оскільки лише тоді вони можуть містити на собі якісь сліди (відбитки пальців, ознаки, позначки), або ж можуть бути вилучені як предмет кримінального правопорушення. Грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку (без найменування номіналів купюр, їх серійних номерів та інших родових та індивідуальних ознак, властивих для готівкових коштів), не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть зберегти сліди злочинів. Вони не можуть бути речовими доказами.

Речовим доказом обігу, зокрема отримання, коштів в безготівковій формі, в розумінні положень ч. 2 ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України, є виписка банківської чи фінансової установи, в якій зазначається сума коштів, яка надійшла або ж знаходиться на рахунку підприємства. Тобто, вона є документом, який може містити в собі відомості, що можуть бути використані під час кримінального провадження.

Відповідно до правової позиції викладеної в ухвалі ВАКС від 19.09.2019 у справі № 760/18416/19 безготівкові кошти не є індивідуалізованими матеріальними об`єктами, відповідно режим поводження з ними не може бути аналогічний тому, який запроваджений до речових доказів. Тому накладення арешту на грошові кошти, що обліковуються на рахунках, враховуючи їх нематеріальний і неіндивідуалізований характер, не узгоджується з заявленою метою збереження речових доказів, адже їх неможливо використати як доказ у кримінальному провадженні.

Разом з тим, з метою відшкодування шкоди, заданої потерпілому, у даному випадку слідчий суддя погоджується із доводами органу досудового розслідування щодо необхідності накладення арешту, тобто заборони відчуження, розпорядження та/або користування, на грошові кошти на банківському рахунку НОМЕР_7 в АТ «Райффайзен Банк Аваль», на якому знаходиться частина грошових коштів потерпілого ОСОБА_5 .

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що внесене клопотання слід задовольнити.

На підставі ст. 98, 100, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання т.в.о. слідчого СВ відділення поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000407 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти на банківському рахунку НОМЕР_7 , відкритому ОСОБА_10 ( НОМЕР_12 ) в АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Арешт полягає у забороні відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню т.в.о. слідчого СВ відділення поліції № 1 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , на якого покладається обов`язок повідомити власників майна про накладення арешту.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 19.09.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1