Справа № 307/2684/24
Провадження № 1-кп/307/209/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2024 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючої судді ОСОБА_1 , з участю секретаря с/з ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Тячів Закарпатської області Україна кримінальне провадження № 0000011, відомості про яке 07 березня 2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, із вищою освітою, одруженого, має на утриманні одну неповнолітню дитину, працюючого головним бухгалтером філії "Мокрянського ЛМГ" ДСГП "Ліси України", раніше не судимого, уродженця селища Усть-Чорна, Тячівського району, Закарпатської області, Україна, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , Україна, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 на підставі наказу директора ДП «Мокрянське лісомисливське господарство» від 02 липня 2015 року за № 174/к призначений на посаду головного бухгалтера ДП «Мокрянське лісомисливське господарство» (зараз філія «Мокрянське ЛМГ» ДСГП «Ліси України»). ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді головного бухгалтера ДП «Мокрянське лісомисливське господарство» (зараз філія «Мокрянське ЛМГ» ДСГП «Ліси України»), будучи посадовою особою, діючи недбало, неналежно виконуючи свої службові обов' язки, надані йому як головному бухгалтеру ДП «Мокрянське лісомисливське господарство», будучи наділеним організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими повноваженнями, грубо порушуючи вимоги «Посадової інструкції головного бухгалтера ДП «Мокрянське лісомисливське господарство» (код КП1231)», яка затверджена 02 липня 2015 року директором ДП «Мокрянське лісомисливське господарство» ОСОБА_5 , зокрема, пункту 1.3 розділу 1, відповідно до якого: «мета роботи головного бухгалтера - забезпечити ведення бухгалтерського обліку з дотриманням єдиних методологічних засад, встановлених законодавством про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні, з урахуванням особливостей діяльності підприємства, технології оброблення облікових даних, вимог законодавства про захист персональних даних», пункту 2.1 розділу 2, відповідно до якого: «головний бухгалтер організовує роботу бухгалтерії підприємства, забезпечує виконання завдань, покладених на бухгалтерію ...», пункту 2.1.5 розділу 2, відповідно до якого «ознайомлює працівників бухгалтерії з необхідними для роботи нормативно-методичними документами та інформаційними матеріалами, стежить за змінами у профільному законодавстві....», пункту 2.2 розділу 2, відповідно до якого «контролює відображення господарських операцій на рахунках бухгалтерського обліку», пункту 2.3 розділу 2, відповідно до якого «на основі даних бухгалтерського обліку забезпечує складання фінансової звітності підприємства та подання її визначеним користувачам у встановлені строки», пункту 2.9 розділу 2, відповідно до якого «підписує документи, які є підставою для перерахування податків і зборів (обов язкових платежів)», розділу 7, відповідно до якого: «головний бухгалтер повинен знати Конституцію України, законодавчі та нормативно-правові акти з питань регулювання господарської діяльності; порядок ведення податкового обліку...», діючи недбало, всупереч положенням Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-УІ, зокрема п. 273.1 ст. 273, де вказано, що «податок за лісові землі складається із земельного податку та рентної плати, що визначається податковим законодавством», п. 277.1 ст. 277, де вказано, що «ставка податку за земельні ділянки, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), розташовані за межами населених пунктів або в межах населених пунктів, встановлюється у розмірі не більше 5 відсотків від нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків від нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, а для лісових земель - не більше 0,1 відсотка від нормативної грошової оцінки площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області», п. 286.2 ст. 286, де вказано, що «платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов"язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а надалі такий витяг подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі», п. 286.4 ст. 286, де вказано, що «за нововідведені земельні ділянки або за новоукладеними договорами оренди землі платник плати за землю подає податкову декларацію протягом 20 календарних днів місяця, що настає за звітним. У разі зміни протягом року об`єкта та/або бази оподаткування платник плати за землю подає податкову декларацію протягом 20 календарних днів місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися такі зміни», допустив заниження податку за землю за 2018 рік на загальну суму 779 149, 35 гривень внаслідок недекларування об єктів оподаткування, а саме: земельних ділянок цільового призначення - 09.01. «Для ведення лісового господарства і пов"язаних з ним послуг», за наступних обставин. Так, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законів України щодо стимулювання утворення та діяльності сімейних фермерських господарств» № 2497-УІІІ від 10 липня 2018 року було внесено зміни до статтей 269-297 Податкового кодексу України, які регулюють сплату земельного податку, в зв"язку з чим, з 15 серпня 2018 року, та/або з дати прийняття органами місцевого самоврядування за місцем розташування земельних ділянок рішень про розмір ставки земельного податку за лісові землі, у ДП «Мокрянське лісомисливське господарство» виник новий об"єкт оподаткування земельним податком, а саме: лісові землі, однак, ОСОБА_4 , всупереч наведених вище положень Податкового кодексу України, положень Посадової інструкції головного бухгалтера ДП «Мокрянське лісомисливське господарство», діючи недбало, через несумлінне ставлення до своїх службових обов"язків не забезпечив подання податкових декларацій (в тому числі уточнюючих) за 2018 рік щодо сплати земельного податку за лісові землі, розташовані на території наступних місцевих громад: Краснянська сільська рада Тячівського району Закарпатської області (КОАТУУ ), Нересницька сільська рада Тячівського району Закарпатської області (КОАТУУ ), Новоселицька сільська рада Тячівського району Закарпатської області (КОАТУУ ), Русько-Мокрянська сільська рада Тячівського району Закарпатської області (КОАТУУ ), Тарасівська сільська рада Тячівського району Закарпатської області (КОАТУУ ), Усть-Чорнянська селищна рада Тячівського району Закарпатської області(КОАТУУ ), Широколузька сільська рада Тячівського району Закарпатської області (КОАТУУ ). Внаслідок вказаних недбалих злочинних дій через несумлінне ставлення до виконання своїх службових обов"язків, через порушення вимог п. 277.1 ст. 277, п. 2731 ст. 273, п. 286.2 п. 286.4 ст. 286 Податкового кодексу України, внаслідок неподання контролюючому органу за місцем знаходження земельних ділянок податкових декларацій (в тому числі уточнюючих) з плати за землю, при виникненні нового об"єкта оподаткування за 2018 рік, ОСОБА_4 спричинив тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам через заниження земельного податку на загальну суму 779 149, 35 гривень, зокрема, в розрізі за місцем розташування земельних ділянок по територіальним громадам, КОАТУУ станом на 2022 рік: Дубівська територіальна громада Тячівського району Закарпатської області (Краснянська сільська рада ) на суму 239 234, 58 гривень, Нересницька територіальна громада Тячівського району Закарпатської області (Нересницька сільська рада , Новоселицька сільська рада , Тарасівська сільська рада , Широколузька сільська рада ) на суму 166 657, 92 гривень, Усть-Чорнянська територіальна громада Тячівського району Закарпатської області (Русько-Мокрянська сільська рада ) на суму 373 256, 85 гривень.

Вказані дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 2 ст. 367 КК України як службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України у зв`язку із закінченням строків давності на підставі ст. 49 КК України та провадження по справі закрити, наслідки закриття провадження по справі з нереабілітуючих підстав йому роз`яснені та зрозумілі.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечив щодо задоволення клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України у зв`язку із закінченням строків давності на підставі ст. 49 КК України та закриття провадження по справі. Просить вирішити питання процесуальних витрат. Також зазначив, що матеріальну шкоду, завдану даним кримінальним правопорушенням відшкодовано. Цивільного позову по справі не заявлено, речові докази відсутні.

Представник потерпілої сторони Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, позаяк подав суду заяву про розгляд справи у відсутності представника потерпілої сторони.

Представник потерпілої сторони Дубівської селищної ради Тячівського району Закарпатської області ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, позаяк подав суду заяву про розгляд справи у відсутності представника потерпілої сторони.

Представник потерпілої сторони Усть-Чорнянської селищної ради Тячівського району Закарпатської області селищний голова ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, позаяк подав через електронний суд заяву про проведення судового розгляду у відсутності потерпілого, при цьому зазначив, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України.

Заслухавши клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 , думку прокурора ОСОБА_3 з приводу клопотання, вивчивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого, суд вважає, що кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 за ч. 2ст. 367 КК України підлягає закриттю з наступних підстав.

Обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, яке ним було вчинено в період 2018 року.

Санкцією ч. 2 ст. 367 КК України, яка діяла на час вчинення кримінального правопорушення станом на грудень 2018 року, передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого, що відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України є нетяжким злочином.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минуло п`ять років - у разі вчинення нетяжкого злочину.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

У відповідності до ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

У відповідності до ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно зі статтями 284288 КПК України підставами для звільнення особи від кримінальної відповідальності при розгляді справи в суді є наявність норми кримінального закону, яка передбачає таке звільнення, клопотання сторони кримінального провадження про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та згода обвинуваченого на закриття кримінального провадження на цих підставах. Ці умови є правовою підставою для прийняття судом рішення про звільнення підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

Враховуючи наведене вище та ті обставини, що обвинувачений ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до нетяжкого злочину, раніше не судимий, не ухилявся від досудового розслідування та суду, надав згоду на звільнення його від кримінальної відповідальності та ту обставину, що закінчився п`ятирічний строк, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України притягнення до кримінальної відповідальності, то суд приходить до висновку, що обвинуваченого ОСОБА_4 слід звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, та провадження по справі про його обвинувачення за ч. 2 ст. 367 КК України слід закрити.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в постанові від 12 вересня 2022 року (справа № 203/241/17) сформулювала висновок, який зводиться до того, що в разі звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 49 КК у зв`язку із закінченням строків давності, процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, у тому числі й витрати на проведення експертизи, не стягуються з особи, кримінальне провадження щодо якої закрите на цій підставі, а відносяться на рахунок держави, окрім витрат, пов`язаних, зокрема, із залученням експерта стороною захисту.

У зв`язку зі звільненням обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України на підставі ст. 49 цього Кодексу у зв`язку із закінченням строків давності та закриттям щодо нього кримінального провадження, та беручи до уваги ті обставини, що ініціатором проведення експертиз був орган досудового розслідування, а тому відповідно до приписів ст. ст. 122, 124 КПК України процесуальні витрати на проведення судової економічної експертизи від 13 червня 2024 року в розмірі 15 145, 60 гривень віднести на рахунок держави.

Речові докази відсутні. Цивільний позов не заявлено.

Керуючись ст. ст. 122, 124, 284-286 КПК України, ст. 49, ч. 2 ст. 367 КК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК Укрїни у зв`язку із закінченням строків давності на підставі п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України - задовольнити.

Обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, із вищою освітою, одруженого, має на утриманні одну неповнолітню дитину, працюючого головним бухгалтером філії`Мокрянського ЛМГ» ДСГП «Ліси України», раніше не судимого, уродженця селища Усть-Чорна, Тячівського району, Закарпатської області, Україна, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 367 КК України у зв`язку із закінченням строків давності на підставі п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України та кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 за ч. 2ст. 367 КК України закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуюча: ОСОБА_1