УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.09.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001544 від 18.12.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених за ч.4 ст.190 (в редакції до 11.08.2023), ч.3 ст.209, ч.3 ст.28 ч.ч.3,4 ст.358, ч.3 ст.28 ч.2 ст.366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, слідчим управлінням ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001544 від 18.12.2023 (виділене щодо невстановлених осіб з кримінального провадження №0001094) за ч.4 ст.190 (в редакції до 11.08.2023),

ч.3 ст.209, ч.3 ст.28 ч.ч.3,4 ст.358, ч.3 ст.28 ч.2 ст.366 КК України.

Досудове розслідування проводиться за фактом протиправного заволодіння організованою групою осіб шляхом обману, підробки документів та їх використання для несанкціонованої зміни інформації щодо права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на об`єкти нерухомості з використанням у т.ч. технічних паспортів, довідок, інших офіційних документів, печаток, штампів фіктивних юридичних осіб (у т.ч. ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» (засновник та директор ОСОБА_4 ), ТОВ «ПІВДЕНЬЖИТЛОБУД» 3).

Зокрема, згідно матеріалів досудового розслідування організована група осіб вчинила злочинні дії щодо заволодіння комунальним та державним майном Цебриківської територіальної громади та АТ «Укрпошта».

Так, протягом грудня 2019 року по лютий 2020 року, організована група осіб, отримавши за невстановлених в ході досудового розслідування обставин інформацію про базу відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташовану за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , розробила та реалізувала план незаконного придбання права власності на вищевказаний об`єкт нерухомості та правом володіння та користування земельною ділянкою площею 0,208 га, яка використовуються для експлуатації та обслуговування цієї бази відпочинку.

З метою заволодіння державним майном бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ПАТ «УКРПОШТА» та земельною ділянкою під базою організована група осіб підробила низку офіційних документів, зокрема:

- акт готовності об`єкта до експлуатації від 14.05.2010 за № 536 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо прийняття нібито до експлуатації нежитлових приміщень загальною площею 573,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 ;

- довідку ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» від 11.12.2019 за № 211115

про проведення поточної інвентаризації нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_3 , які нібито побудовані до 05.08.1992 року;

- технічний паспорт від 17.12.2019 на нежитлові приміщення загальною площею 573,4 кв.м, за адресою: АДРЕСА_3 , який нібито виготовлений ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» на ім`я ОСОБА_5

- установчі документи ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» код ЄДРПОУ 2634640;

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що група організована група осіб в період 2020-2023, діючи за попередньою змовою з корисливих мотивів шляхом обману, підробки офіційних документів та їх використання заволоділа земельними ділянками, які перебували в комунальній власності Цебриківської селищної ради Роздільнянського району Одеської області.

Так, з метою заволодіння земельними ділянками організована група підшукала громадян, які погодились на оформлення на їх ім`я права власності на земельні ділянки за підробленими документами та надали копії своїх паспортів та довідок про присвоєння ідентифікаційних кодів.

Так, у 2019-2020 р.р. група осіб на підставі зібраних копій документів громадян організована група підробила виписки з трудових книжок 18 громадян, в які внесли недостовірну інформацію про роботу громадян в сільськогосподарських господарствах та наявності відповідного трудового стажу, необхідного для отримання у власність земельних ділянок для ведення фермерського господарства.

На підставі заяв та підроблених витягів 18 громадян Цебріківською селищною радою прийнято рішення про передачу у власність 18 земельних ділянок для ведення фермерського господарства, а саме земельні ділянки з кадастровими номерами :01:001:0743, :01:001:0742, :01:001:0724, :01:001:0725, :01:001:0727, :01:001:0728, :01:001:0729, :01:001:0730, :01:001:0731, :01:001:0732, :01:001:0733, :01:001:0734, :01:001:0735, :01:001:0737, :01:001:0738, :01:001:0739, :01:001:0740, :01:001:0741.

Крім того, продовжуючи свою злочинну діяльність, діючи з корисливих інтересів, протягом 2022-2023 р.р. організована група на підставі зібраних копій документів громадян підробила витяги з рішень Цебриківської селищної ради Роздільнянського району Одеської області про нібито передачу земельних ділянок з комунальної власності у приватну власність.

Надалі, підроблені витяги з рішень Цебриківської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, копії паспортів та довідок про присвоєння ідентифікаційних кодів надано невстановленими особами державним реєстраторам Таїровської селищної ради Одеського району Одеської області та Долинської сільської ради Подільського району Одеської області, які сформували в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності), прийняли рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) та зареєстрували прав власності за громадянами на земельні ділянки з кадастровими номерами :01:004:0480, :01:002:0753, :01:001:0781, :01:003:0662, :01:003:0663, :01:003:0664, :01:003:0667, :01:003:0668, :01:001:0780, :01:004:0605, :01:004:0423, :01:002:0685, :01:002:0752, :01:001:0998, :01:003:0675, :01:003:0676, :01:001:0999, :01:003:0673, :01:001:1002, :01:001:1003, :01:003:0587, :01:003:0584, :01:001:0552, :01:002:0681, :01:001:0640, :01:001:0639, :01:001:0638, :01:001:0637, :01:002:0743, :01:002:0741, :01:002:0740, :01:002:0739, :01:002:0738, :01:002:0737, :01:002:0736, :01:002:0735, :01:002:0834, :01:002:0726, :01:001:0633, :01:003:0637, :01:003:0638, :01:003:0639, :01:003:0640, :01:003:0641, :01:003:0642, :01:003:0643, :01:003:0644, :01:003:0645, :01:002:0733, :01:001:0831, :01:002:0617, :01:002:0614, :01:002:0613, :01:004:0484, :01:004:0483, :01:004:0482, :01:004:0481, :01:004:0408, :01:003:0665, :01:004:0479.

Наразі на підставі зібраних матеріалів досудового розслідування перевіряється причетність до вчинення вказаних кримінальних правопорушень ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, 29.05.2024 за результатами проведення санкціонованого обшуку у кримінальному провадженні за адресою: АДРЕСА_4 слідчим було виявлено та вилучено мобільний телефон «iPhone 15 Pro» ( НОМЕР_1 ) у корпусі синього кольору з чохлом та сім-картами операторів мобільного зв`язку «Lifecell» ( НОМЕР_2 ) та «Київстар» ( НОМЕР_3 ).

Вилучене 29.05.2024 під час санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_4 , постановою слідчого від 29.05.2024 визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження №0001544 від 18.12.2023, оскільки вилучене майно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім цього, в ході досудового розслідування встановлено, що вилучений 29.05.2024 під час санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_4 мобільний телефон належить ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 дружині інженера БТІ ОСОБА_6

06.06.2024 слідчим суддею Київського районного суду м.Одеси було винесено ухвалу про повернення прокурору клопотання про арешт майна для усунення недоліків в сімдесят дві години, яку було отримано 12.06.2024 о 12:00 годині.

В межах встановленого строку до слідчого судді Київського районного суду м. Одеси подане виправлене клопотання про арешт вилученого майна.

09.07.2024 до Київського районного суду направлено запит про результати розгляду клопотання та отримання відповідної ухвали.

На відповідь на запит прокурора 05.08.2024 о 16:35 Київським районним судом м.Одеси видано ухвалу від 17.06.2024 згідно якої слідчим суддею

без виклику прокурорів у судове засідання прийнято рішення про повернення прокурору клопотання про арешт майна та усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання ухвали.

Процесуальний керівник повторно звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів, оскільки вищевказаний мобільний телефон може мати значення для досудового розслідування та може бути використаний, як доказ фактів та обставин, які встановлюються під час досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Прокурор на адресу суду направив заяву в якій клопотання підтримав, просив задовольнити, розглянути у його відсутність. Надав копію постанови про призначення комп`ютерно-технічної експертизи від 06.06.2024 року на виконання якої слідчим направлено вилучений під час обшуку мобільний телефон.

Представник власника майна ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 надав письмові заперечення на клопотання, в яких зазначив, що мобільний телефон під час обшуку був добровільно виданий власником майна, розблокований та оглянутий слідчим тому його подальший арешт не несе легітимної мети. Просив відмовити у задоволенні клопотанні, розглянути у його відсутності.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, письмові заперечення представника власника майна, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, є всі підстави вважати що було знаряддям вчинення злочину, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Накладення арешту на мобільний телефон необхідно для проведення його огляду, виконання призначеної 06.06.2024 року комп`ютерно-технічної експертизи з метою встановлення наявності електронних доказів, що можуть мати суттєве значення для кримінального провадження.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочинів, передбачених за ч.4 ст.190 (в редакції до 11.08.2023), ч.3 ст.209, ч.3 ст.28 ч.ч.3,4 ст.358, ч.3 ст.28 ч.2 ст.366 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 29.05.2024 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що недоліки вказані в ухвалі слідчого судді про повернення клопотання усунуті та клопотання прокурора підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001544 від 18.12.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених за ч.4 ст.190 (в редакції до 11.08.2023), ч.3 ст.209, ч.3 ст.28 ч.ч.3,4 ст.358, ч.3 ст.28 ч.2 ст.366 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «iPhone 15 Pro» ( НОМЕР_1 ) у корпусі синього кольору з чохлом та сім-картами операторів мобільного зв`язку «Lifecell» ( НОМЕР_2 ) та «Київстар» ( НОМЕР_3 ), який було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_4 .

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1