Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3311/24
номер провадження 1-кс/695/793/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2024 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчої ОСОБА_4

захисника - адвоката ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0001459 від 02.09.2024 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Мельники Чорнобаївського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , освіта середня-спеціальна, не одруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, особою з інвалідністю, депутатом, учасником бойових дій, АТО (ООС) чи ліквідатором аварії на ЧАЕС не є, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 , підозрюється в тому, що він 02.09.2024 у вечірній час, а саме: близько 19:00 години, знаходячись за місцем проживання в домоволодінні, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , під час розпиття спиртних напоїв з потерпілим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході спілкування, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, переслідуючи раптово виниклий умисел на заподіяння смерті останньому, поєднаний із зґвалтуванням, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді незворотної смерті ОСОБА_8 та бажаючи їх настання, умисно наніс останньому численні удари ногами та кулаками в область голови та тіла, внаслідок чого потерпілий упав на землю. В подальшому, продовжуючи своє суспільно-небезпечне діяння, ОСОБА_6 притиснув ОСОБА_8 до ґрунтового покриття, взяв лопату та дерев`яним держаком вчинив дії сексуального характеру, пов`язані з анальним проникненням в тіло потерпілого без добровільної згоди останнього. В результаті отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер на місці вчинення злочину.

Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть № 258 від 03.09.2024, причиною смерті ОСОБА_8 є тупа поєднана травма голови та тулубу з використанням тупого предмета з метою убивства чи нанесення ушкоджень.

За даним фактом 02.09.2024р. розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001459 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України.

03 вересня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України.

02.09.2024 ОСОБА_6 , затриманий в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України, фактичний час затримання 23 годин 42 хвилин.

В ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме:

1.протокол огляду місця події по АДРЕСА_1 від 02.09.2024;

2.протокол огляду трупа в приміщенні Золотоніського відділення СМЕ від 03.09.2024;

3.протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.09.2024;

4.показання свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 03.09.2024.

У ході досудового розслідування встановлено ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовуються наступними обставинами:

- ризик можливого переховування від органу досудового розслідування, оскільки ОСОБА_6 не має стійких соціальних зв`язків, усвідомлюючи те, що він підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років, або довічним позбавленням волі, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування, суду та/або змінити місце проживання;

- ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що в разі не обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній матиме змогу й надалі вчиняти інші злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості, а також злочини проти життя та здоров`я особи. Крім того, 26.07.2024 слідчим суддею Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області відносно підозрюваного ОСОБА_6 був обраний запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці у кримінальному провадженні № 00001003 та перебуваючи під домашнім арештом ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нового кримінального правопорушення, що свідчить про стійку антисоціальну поведінку ОСОБА_6 , та схильності до вчинення нових злочинів, небажання ставати на шлях виправлення;

- ризик незаконного впливу на свідків в даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюваному відомо місце проживання свідків, тому він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків шляхом вмовлять, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності;

- ризик запобігання спробам перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 усвідомлюючи, що відносно нього здійснюється досудове розслідування (кримінальне переслідування) за вчинення злочину та перебуваючи на волі може розголосити відомості досудового розслідування особам, які можуть бути причетні до його протиправної діяльності, що в подальшому перешкоджатиме проведенню досудового розслідування, чи перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

За таких обставин слідчий за згодою з прокурором звернувся до суду з даним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор та слідчий наполягали на обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні захисник, позицію якого підтримав підозрюваний, проти задоволення клопотання заперечувала, просив обрати більш м`який запобіжний захід. Вказував, що ризики, які описані слідчим є необґрунтованими, підозрюваний не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування, та має міцні соціальні зв`язки, адже постійно проживає з матір`ю за однією адресою де і прописаний. Також вказувала на необґрунтованість підозри.

Перевіривши наданні матеріали клопотання в режимі таємниці слідства, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною 5 статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчим суддею встановлено, що останнє відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Під час розгляду клопотання з`ясовано, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри.

При цьому слідчий суддя зауважує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням має підтверджуватися наявними доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження на час пред`явлення підозри.

Сукупність цих доказів має дати підстави вважати, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною, що дає підстави для застосування до нього такого різновиду заходів забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з метою здійснення подальшого розслідування.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження при розгляді справи по суті, зокрема наявності достатніх підстав для встановлення вини підозрюваного у інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У ході розгляду клопотання встановлено ризики, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовуються наступними обставинами.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, відповідальність за який за законом передбачено позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, або довічне позбавлення волі.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року № 33977/97, п. 81 закріпив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Також слідчий суддя зауважує, що перебуваючи на волі, підозрюваний з метою отримання можливості уникнути чи пом`якшити свою відповідальність за вчинене кримінальне правопорушення, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, шляхом вмовлянь, погроз або примусу, щоб останні не давали або змінила свої свідчення на його користь.

Також слідчий суддя погоджується із доводами органу досудового розслідування щодо ризику можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, що обґрунтовується тим, що 26.07.2024 слідчим суддею Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області відносно підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 153 КК України у кримінальному провадженні № 0001003 від 25.07.2024 обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці та покладено на останнього наступні обов`язки:

-прибувати до кабінету слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-цілодобово не відлучатися з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, крім випадків необхідності прибуття в укриття в разі оголошення повітряної тривоги на час воєнного стану;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-постійно носити електронний засіб контролю.

Нова підозра у вчиненні особливо тяжкого злочину у період перебування підозрюваного під домашнім арештом за підозрою у вчиненні іншого кримінального правопорушення вказує на обґрунтованість ризику можливого вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним.

Отже, в ході розгляду клопотання встановлено ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заперечуючи проти задоволення клопотання захисник та підозрюваний не навели слідчому судді жодних обставини, що давали б можливість прийти до переконання про застосування більш м`якого запобіжного заходу і що останній зможе належним чином забезпечити належну поведінку підозрюваного на час проведення досудового розслідування в умовах дії на території України режиму воєнного стану.

Суд дійшов до висновку, що тримання під вартою обвинуваченого не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки по справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

При цьому суд керується практикою Європейського суду з прав людини, саме тим, що оцінка таких ризиків має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії), § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови) § 58).

Отже, беручи до уваги обставини, за якими пред`явлено підозру, слідчий суддя вважає доведеними заявлені ризики, оскільки підозрюваний може переховуватися від органу досудового слідства та від суду, оскільки тяжкість діяння в якому він підозрюється та суворість передбаченого покарання вказують на високий ризик втечі підозрюваного з метою уникнення покарання, незаконного впливу на свідків або перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, слідчий суддя враховує, що за станом здоров`я підозрюваний може утримуватись під вартою, оскільки доказів протилежного слідчому судді не надано, інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення, пов`язане із застосуванням насильства, що свідчить про високий ризик суспільної небезпечності підозрюваного, що вказує на можливість ним вчинення інших кримінальних правопорушень. Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, домашнього арешту не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти вказаним ризикам.

За наведених обставин слідчий суддя вважає, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим з урахуванням ризиків та обставин встановлених слідчим суддею, які впливають на суспільний інтерес.

При цьому, беручи до уваги вимоги п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, враховуючи особу підозрюваного, тому слідчий суддя одночасно із застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою не визначає запобіжний захід у вигляді застави та її розмір, враховуючи встановлені підстави та обставини, передбачені ст. 177, 178 КПК України.

Згідно з ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Керуючись ст. ст. 177-183, 193, 194, 196, 197, 309, 369 - 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів без права внесення застави.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 02.09.2024 року.

Строк дії ухвали - по 31 жовтня 2024 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя Золотоніського

міськрайонного суду ОСОБА_1