КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 28 серпня 2024 року, подання В.о. Голови Шевченківського районного суду м. Києва про направлення клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000626, з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції,

ВСТАНОВИЛА:

В.о. Голови Шевченківського районного суду м. Києва звернувся до Київського апеляційного суду з поданням про направлення клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеси від 17 лютого 2023 року у кримінальному провадженні № 0000626 на розгляд до Печерського районного суду м. Києва.

Подання мотивоване тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється ТУ ДБР, розташоване у м. Києві. Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, юридичною адресою органу досудового розслідування є м. Київ, бул. Л. Українки, 26 , що відноситься до Печерського району міста Києва.

При цьому, встановлено, що Печерським районним судом м. Києва в рамках кримінального провадження № 0000626, приймалися процесуальні рішення щодо проведення слідчих (розшукових) дій під час здійснення досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

У судове засідання прокурор та представник власника майна не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча про час та дату судового засідання повідомлено належним чином. Враховуючи те, що, відповідно до ч. 4 ст. 34 КПК України, неявка учасників провадження не перешкоджає проведенню розгляду, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане клопотання без участі прокурора та представника власника майна.

Заслухавши доповідь судді, проаналізувавши доводи подання, колегія суддів прийшла до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно частин 1, 2 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо:

1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності;

2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду;

3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження;

4) ліквідовано суд, який здійснював судове провадження.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що виноситься вмотивована ухвала.

Згідно з ч. 6 ст. 34 КПК України суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною першої цієї статті.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до положень п. 24 цієї статті, судове провадження є кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими обставинами.

Системний аналіз зазначених правових норм, а також визначень термінів «кримінальне провадження» (п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України) та «судове провадження» (п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України) дає підстави вважати, що кримінальне провадження у розумінні ст. 34 КПК України є тотожним поняттю «судове провадження».

З урахуванням наведеного, направлення кримінального провадження з одного суду до іншого суду в порядку, передбаченому положеннями ст. 34 КПК України, можливе лише після направлення справи до суду першої інстанції у порядку, передбаченому ст. 291 КПК України, для розгляду її по суті за правилами глав 27, 28 цього Кодексу.

Вказане узгоджується із позицією, викладеною в ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 15.03.2018 у справі № 571/196/18-к (провадження № 51-4493впс18).

Водночас слід зазначити, у разі якщо клопотання про скасування арешту не підлягає розгляду в суді до якого таке клопотання подано, то необхідно прийняти рішення відповідно до вимог КПК України з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України та загальних засад кримінального провадження, визначених у ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Постановляючи ухвалу про повернення клопотання про скасування арешту майна у випадку, якщо таке клопотання не підлягає розгляду в цьому суді згідно з правилами частини 2 ст. 132 КПК України, слідчий суддя діє в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК України, та не виходить за межі своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами КПК. Більш того, своїм рішенням про повернення такого клопотання слідчий суддя не допускає можливості прийняття рішення поза межами своїх повноважень, передбачених кримінальними процесуальними нормами (висновки викладені в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суд у справі від 31 травня 2021 року, справа № 646/3986/19).

Зважаючи на те, що в поданні В.о. Голови Шевченківського районного суду м. Києва порушено питання про направлення з одного суду до іншого клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000626, яке перебуває на стадії досудового розслідування, то порядок направлення вказаного провадження з одного суду до іншого, передбачений статтею 34 КПК, у даному випадку не підлягає застосуванню, а відтак у поданні В.о. Голови Шевченківського районного суду м. Києва, слід відмовити.

Керуючись ст.ст.32, 34, 418 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволені подання В.о. Голови Шевченківського районного суду м. Києва про направлення клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000626, з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 761/17624/24

Провадження № 11п/824/485/2024 Доповідач ОСОБА_10

Категорія ст.309 КПК