Провадження № 1-кс/686/5710/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2024 року м.Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись із матеріалами за клопотанням адвоката ОСОБА_2 , поданим в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,

встановив:

04.07.2024 року адвокат ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням про скасування арешту, який, з її слів, був накладений ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07.06.2024 р. саме на належний ОСОБА_3 автобус «Фольцваген ЛТ», д.н.з. НОМЕР_1 , користувачем якого є ОСОБА_4 . Окрім скасування вказаного арешту, ОСОБА_2 у клопотанні також просить повернути зазначений автобус власнику ОСОБА_3 або користувачеві ОСОБА_4 (інтереси якого, очевидно, ОСОБА_2 не здійснює).

Дослідивши клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто, виходячи зі змісту даної норми законодавства, арешт майна слідчим суддею скасовується лише за клопотанням певного кола осіб під час досудового розслідування.

У поданому клопотанні адвокат ОСОБА_2 зазначає, що ОСОБА_3 є власником автобуса «Фольцваген ЛТ», д.н.з. НОМЕР_1 , однак, до клопотання не долучено жодних документів, які б підтверджували, що ОСОБА_3 , на даний час, дійсно є власником або володільцем вказаного транспортного засобу (копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу або копія протоколу, на підставі якого майно було вилучене (у разі наявності, та у випадку, якщо ОСОБА_3 не являється власником вказаного автобуса, але цей транспортний засіб було вилучено саме у неї)), не долучено до клопотання й доказу накладення арешту на вилучений транспортний засіб саме у конкретному кримінальному провадженні (номер провадження не зазначено), досудове розслідування у якому здійснюється представниками того органу досудового розслідування, який перебуває в межах територіальної юрисдикції Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області, (ухвали слідчого судді від 07.06.2024 р., на яку ОСОБА_2 посилається в своєму клопотанні), що є важливим для перевірки: за клопотанням якої особи було арештовано майно (для повідомлення її про час та місце судового розгляду); у рамках якого саме кримінального провадження було накладено арешт (для витребування матеріалів цього провадження), і чи взагалі цей арешт було накладено; чи був присутній власник або володілець майна при вирішенні питання про накладення арешту. До клопотання ОСОБА_2 долучено лише копії: паспорту та ідентифікаційного коду ОСОБА_3 ; свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордеру ОСОБА_2 .С. Однак, вказані документи жодним чином не свідчать про те, що ОСОБА_3 , відповідно й її представник - адвокат ОСОБА_2 , зважаючи на коло осіб, яке визначене ч.1 ст.174 КПК України, можуть звертатись із клопотанням про скасування арешту з майна. В даному випадку із таким клопотанням, з долученням відповідних документів, мав би звернутись власник або володілець арештованого майна, інтереси якого в судовому засідання може представляти представник, за наявності відповідних повноважень. Також, слідчий суддя звертає увагу й на ту обставину, що хоча у змісті клопотання зазначено, що воно подається ОСОБА_3 , проте підпис цієї особи на клопотанні відсутній, натомість, наявність на означеному документі електронного підпису ОСОБА_2 свідчить про те, що клопотання було подане саме останньою.

Недоліки, виявлені у клопотанні, позбавляють слідчого суддю можливості проведення розгляду цього клопотання.

Положеннями Кримінального процесуального Кодексу України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Так, ч.3 ст.172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК, повертає це клопотання прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вказані норми закону, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання повернути його ініціатору, роз`яснивши, що після виправлення вказаних недоліків, власник або володілець майна вправі повторно звернутися до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.7, 8, 9, 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , подане в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, - повернути ініціатору.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя