УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №712/7780/24

Провадження №1-о/712/5/24

23.10.2024 м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

дізнавача ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Черкаси заяву ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024 за скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся ОСОБА_3 із скаргою, у якій просив скасувати постанову старшого дізнавача СД Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 від 14.06.2024 про закриття кримінального провадження № 0000102 від 14.09.2022.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024, залишеною без змін ухвалою Черкаського апеляційного суду від 18.07.2024, у задоволенні скарги відмовлено.

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси мотивував своє рішення тим, що дізнавачем вчинено ряд слідчих дій, спрямованих на всебічне, повне і неупереджене дослідження обставин кримінального провадження. При винесенні оскаржуваної постанови дізнавачем було надано належну правову оцінки обставинам даного кримінального провадження та вмотивовано висновки щодо відсутності у діянні осіб складу кримінального правопорушення.

У подальшому ОСОБА_3 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024 за скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

В обґрунтування заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024 заявником зазначено, що свідки, які були допитані у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження не мають жодного відношення до обставин кримінального правопорушення. Водночас є свідки, які були допитані прокурором у кримінальному провадженні №0001053 від 25.12.2020, та які надали повну і точну інформацію, що ОСОБА_7 і група осіб, яку він очолює чинять самоправство, вимагаючи квартиру у потерпілого ОСОБА_3 , самовільно зайняли коридор під квартирою та на пожежному балконі, застосовують фізичну силу, погрози вбивством, не допускають користуватись власністю ОСОБА_3 з 2017 року по день звернення із заявою.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.09.2024 відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 24.09.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено: скасовано ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.09.2024 про відмову у відкритті провадження за заявою ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, призначено новий розгляд у суді першої інстанції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.09.2024 справу передано для розгляду слідчому судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 .

У судовому засіданні з розгляду заяви ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024 за скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, заявник на задоволенні скарги наполягав.

Також ОСОБА_3 під час судового розгляду заяви вказував, що дане кримінальне провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України та кримінальне провадження №0001053 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України стосується одних і тих самих подій. Однак, незважаючи на численні клопотання ОСОБА_3 , рішення про об`єднання вказаних кримінальних проваджень в одне провадження, не ухвалювалось. У ході досудового розслідування кримінального провадження №0001053 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_8 було допитано у якості свідків осіб, які дійсно обізнані з фактичними обставинами скоєних кримінальних правопорушень. Проте у ході досудового розслідування кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, ці особи у якості свідків не допитувались. При цьому постанова дізнавача про закриття кримінального провадження обґрунтовується поясненнями осіб, які вказали, що не були свідками та очевидцями подій. Крім того, дізнавач обґрунтував свою постанову про закриття кримінального провадження поясненнями ОСОБА_7 , який пояснив, що жодних протиправних дій, як він, так і його знайомі не здійснювали. При цьому ОСОБА_3 вказує саме на ОСОБА_7 , як на особу, яка вчинила відносно нього кримінально-карані діяння. Також ОСОБА_3 зазначив, що через погрози та протиправні дії ОСОБА_7 він позбавлений можливості користуватися своєю квартирою, змушений винаймати інше житло, за користування яким несе значні матеріальні витрати. Однак дізнавач у ході досудового розслідування розмір завданої заявнику шкоди такими протиправними діями не встановив. Крім того, ОСОБА_3 вказував, що у разі, якщо протиправні дії ОСОБА_7 підпадають під ознаки іншого кримінального правопорушення, а не за ст.356 КК України, саме прокурор та дізнавач у даному кримінальному провадженні мали вчинити дії щодо його перекваліфікації.

З огляду на наведене, посилаючись, на те, що досудове розслідування проводилось вкрай недбало, ОСОБА_3 просив задовольнити заяву.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення заяви заперечувала, посилаючись на те, що протоколи допитів свідків, наданих ОСОБА_3 не підтверджують обставин по кримінальному провадженню.

Дізнавач у судовому засіданні проти задоволення заяви також заперечував.

Заслухавши пояснення заявника, прокурора та дізнавача, дослідивши матеріли заяви, а також надані дізнавачем матеріали кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, у режимі таємниці слідства, слідчий суддя зазначає про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Слідчим суддею встановлено, що 14.09.2022 на підставі заяви ОСОБА_3 від 06.09.2022 про те, що особа вчиняє незаконні дії, усупереч установленому законом порядку, які перешкоджають заявнику користуватися власним житлом до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000102 внесено відомості та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснювалось сектором дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

У своїй заяві ОСОБА_3 , зокрема вказує, що регулярно ведуться погрози, приниження, цинічна і зухвала поведінка, перешкода користування власним житлом з боку ОСОБА_7 і невідомих осіб. Як зазначено у заяві 05.09.2022 о 16 годині ОСОБА_7 бив ногами у двері квартири ОСОБА_3 , та погрожуючи розправою вимагав, щоб останній залишив свою квартиру та не перешкоджав ОСОБА_7 проживати зі своїми друзями на пожежному балконі і коридорі біля квартири ОСОБА_3 . З огляду на наведене, ОСОБА_3 просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ч.1 ст.129, ст.296 КК України.

При цьому відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Частиною 2 статті 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з правовим висновком, наведеним у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18 підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

Водночас такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею Кримінального кодексу України.

У ході досудового розслідування в рамках вище вказаного кримінального провадження допитано свідків, двоє з яких показали, що вони не були свідками погроз вбивством ОСОБА_3 , інший, що не був свідком того, що ОСОБА_7 чинить самоправство.

Крім того в рамках кримінального провадження дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області 01.09.2023 було відібрано пояснення у ОСОБА_7 , який пояснив, що він та його знайомі будь-яких правопорушень не вчиняють.

Постановою дізнавача від 14.06.2024 закрито кримінальне провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Дізнавач у постанові про закриття кримінального провадження послався на те, що ОСОБА_7 не мав наміру на вчинення самоправних дій, які полягали у перешкоджанні користуванні ОСОБА_3 його квартирою та те, що останньому не заподіяно значної шкоди, так як вказана квартира належить саме йому на праві власності, тому у діях ОСОБА_7 відсутні ознаки кримінального проступку, передбаченого ст.356 КК України.

Не погоджуючись з постановою дізнавача про закриття кримінального провадження, ОСОБА_3 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із скаргою, у якій просив скасувати постанову старшого дізнавача СД Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 від 14.06.2024 року про закриття кримінального провадження № 0000102 від 14.09.2022.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024, залишеною без змін ухвалою Черкаського апеляційного суду від 18.07.2024, у задоволенні скарги відмовлено.

У подальшому ОСОБА_3 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024 за скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

В обґрунтування заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024 заявником зазначено, що свідки, які були допитані у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження не мають жодного відношення до обставин кримінального правопорушення. Водночас є свідки, які були допитані прокурором у кримінальному провадженні №0001053 від 25.12.2020, та які надали повну і точну інформацію, що ОСОБА_7 і група осіб, яку він очолює чинять самоправство, вимагаючи квартиру у потерпілого ОСОБА_3 , самовільно зайняли коридор під квартирою та на пожежному балконі, застосовують фізичну силу, погрози вбивством, не допускають користуватись власністю ОСОБА_3 з 2017 року по день звернення із заявою.

Також ОСОБА_3 під час судового розгляду заяви вказував, що дане кримінальне провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України та кримінальне провадження №0001053 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України стосується одних і тих самих подій. Однак, незважаючи на численні клопотання ОСОБА_3 , рішення про об`єднання вказаних кримінальних проваджень в одне провадження, не ухвалювалось. У ході досудового розслідування кримінального провадження №0001053 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_8 було допитано у якості свідків осіб, які дійсно обізнані з фактичними обставинами скоєних кримінальних правопорушень. Проте у ході досудового розслідування кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, ці особи у якості свідків не допитувались. При цьому постанова дізнавача про закриття кримінального провадження обґрунтовується поясненнями осіб, які вказали, що не були свідками та очевидцями подій. Крім того, дізнавач обґрунтував свою постанову про закриття кримінального провадження поясненнями ОСОБА_7 , який пояснив, що жодних протиправних дій, як він, так і його знайомі не здійснювали. При цьому ОСОБА_3 вказує саме на ОСОБА_7 , як на особу, яка вчинила відносно нього кримінально-карані діяння. Також ОСОБА_3 зазначив, що через погрози та протиправні дії ОСОБА_7 він позбавлений можливості користуватися своєю квартирою, змушений винаймати інше житло, за користування яким несе значні матеріальні витрати. Однак дізнавач у ході досудового розслідування розмір завданої заявнику шкоди такими протиправними діями не встановив. Крім того, ОСОБА_3 вказував, що у разі, якщо протиправні дії ОСОБА_7 підпадають під ознаки іншого кримінального правопорушення, а не за ст.356 КК України, саме прокурор та дізнавач у даному кримінальному провадженні мали вчинити дії щодо його перекваліфікації.

Відповідно до ст.459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Закон містить вичерпний перелік обставин, які визнаються нововиявленими.

Згідно з ч.2 ст.459 КПК України нововиявленими обставинами визнаються: 1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 2) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 3) визнання Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом; 4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Відповідно до ч. 1 ст. 460 КПК України учасники судового провадження мають право подати заяву про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, наведеного у постанові від 12.05.2020 у справі № 2117/1/-578/11, провадження № 51-517 ск 18, нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. За змістом наведених норм процесуального закону, роль суду при перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами зводиться лише до встановлення наявності таких обставин, оцінки їх з точки зору істотності для даної конкретної справи, їх дослідження та прийняття відповідного рішення. Однак, суд не уповноважений збирати докази існування нововиявлених обставин, в тому числі шляхом дачі відповідних судових доручень, лише на підставі припущення сторони кримінального провадження про існування таких обставин та доказів, що їх підтверджують.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилося під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі.

Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого і неспростовного характеру.

Наведені ОСОБА_3 доводи зводяться до того, що дізнавачем не зібрано достатньо доказів для встановлення дійсних фактичних обставин справи.

Так, ОСОБА_3 на підтвердження своїх доводів надав протоколи допитів свідків, яких було допитано у ході іншого кримінального провадження №0001053 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, з яких вбачається, що свідки неодноразово були присутні під час того, як ОСОБА_7 говорив ОСОБА_3 , що останній має віддати йому свою квартиру, що свідчить про те, що свідки, яких було допитано у ході іншого кримінального провадження №0001053 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, на відміну від свідків допитаних у ході досудового розслідування даного кримінального провадження, можуть бути обізнані з фактичними обставинами подій, про які йдеться у заявах ОСОБА_3 , за якими внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості як про кримінальне провадження за №0001053 від 25.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, так і за №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Однак ці особи у якості свідків у ході досудового розслідування кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України дізнавачем не допитані.

Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість заяви ОСОБА_3 , а тому її належить задовольнити.

Згідно ч. 1 ст. 467 КПК України суд має право скасувати вирок чи ухвалу і ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції.

Керуючись ст.2,7,22,24,40,55,56,93,220,303-307,309,459,466,467 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024 за скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.07.2024, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України скасувати.

Постановити ухвалу, якою скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України задовольнити.

Постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 14.06.2024 про закриття кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України скасувати.

Матеріали кримінального провадження №0000102 від 14.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України повернути до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області для подальшого проведення досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Повний текст ухвали проголошено о 12 год 30 хв 25.10.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_9