Справа №591/5744/20 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/348/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - рішення слідчого про закриття кримінального провадження
УХВАЛА

Іменем України

18 липня 2024 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 591/5744/20 за клопотанням ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 22.09.2020 щодо часткового скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження,

учасників кримінального провадження:

заявника - ОСОБА_7 ,

установила:

Ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 22.09.2020 було частково задоволено скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 , а постанову ст. слідчого в ОВС СУ ГУНП в Сумській області ОСОБА_9 від 25.06.2020 у кримінальному провадженню № 0000242 від 05.07.2018 було скасовано в частині мотивів закриття за відсутністю події кримінального правопорушення.

30.04.2024 до Сумського апеляційного суду на вказану ухвалу слідчого судді надійшла апеляційна скарга ОСОБА_7 разом із клопотанням про поновлення строку на її оскарження, яке обґрунтоване тим, що копію судового рішення в силу об`єктивних обставин він отримав тільки 18.04.2024 та вперше звернувся з апеляційною скаргою 22.04.2024, яка була повернута судом та отримана ним в СІЗО 25.04.2024.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, прокурор та захисник ОСОБА_8 в судове засідання для розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не з`явились, з клопотаннями про відкладення судового засідання не зверталися, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд клопотання про поновлення процесуального строку без участі прокурора та захисника, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, доводи ОСОБА_7 , якій підтримав своє клопотання, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що вказане вище клопотання про поновлення процесуального строку задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ст. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом; суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, але під час кримінального провадження його зміст та форма повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, однією з яких є розумні строки, тобто кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, зокрема у строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, які у свою чергу не можуть перевищувати передбачені КПК строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень, а також забезпечують реальну можливість використати вci передбачені законом засоби для реалізації права на справедливий суд (п. 21 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 28 КПК).

Відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки - це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу, а згідно п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. При цьому пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Таким чином, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання п`ятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»), а «…безпідставне поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» (рішення від 29.10.2010 у справі «Устименко проти України»).

З огляду на викладене, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При цьому кримінальне процесуальне законодавство має певні виключення із наведеного вище правила, зокрема для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення; якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому ст. 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК).

Під поважними причинами пропущення процесуального строку необхідне розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

22.09.2020 слідчим суддею Зарічного районного суду м. Суми була частково задоволена скарга адвоката ОСОБА_8 подана ним в інтересах ОСОБА_7 , а постанова ст. слідчого в ОВС СУ ГУНП в Сумській області ОСОБА_9 від 25.06.2020 у кримінальному провадженню № 0000242 від 05.07.2018 була скасована в частині мотивів закриття за відсутністю події кримінального правопорушення.

Дійсно вказана скарга була розглянута без участі ОСОБА_7 , але за безпосередньої участі його адвоката ОСОБА_8 .

Однак 14.04.2021 ОСОБА_10 був ознайомлений з матеріалами кримінального провадження та з наведеною вище ухвалою слідчого судді від 22.09.2020, про що свідчить інформацією про ознайомлення обвинуваченого (засудженого) з кримінальною справою (а. к. п. 45), а з апеляційною скаргою (за твердженням ОСОБА_10 ) він звернувся вперше лише 22.04.2024, тобто з тривалим пропуском строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів вважає, що наведені ОСОБА_7 причини пропуску процесуального строку не містять будь-яких обставин про об`єктивні та поважні причини, які б могли завадити йому оскаржити рішення слідчого судді у встановлений законом строк, тому приходить до переконання про відмову у поновленні строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст. 399, 418 і 419 КПК України,

постановила:

Відмовити ОСОБА_11 у поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 22.09.2020.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення, а особою, яка утримується під вартою, - у той самий строк з дня вручення їй копії судового рішення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4