Справа № 639/5958/24
Провадження № 1-кс/639/1195/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000913 від 13.09.2024,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000913 від 13.09.2024.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у проваджені СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000913 від 13.09.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 342 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.09.2024 приблизно о 18 годині, по вул. Конопляній м. Харкова, водій мотоцикла ОСОБА_4 керуючи мотоциклом «ДЕЛЬТА» без державного реєстраційного номеру та шолому на голові, був зупинений працівниками УПП ОСОБА_5 о. та ОСОБА_6 , яким ОСОБА_4 заподіяв опір під час оформлення адміністративного протоколу за ст.130 КУпАП України.

Згідно рапорту поліцейського взводу 2 роти 3 батальйону 4 УПП в Харківській області ОСОБА_6 , водій ОСОБА_4 , був зупинений за відсутність мотошолому, в ході бесіди з ОСОБА_4 одразу почав поводитися агресивно, нецензурно виражатися в бік поліцейських, хапав за формений одяг. Після чого, підійшов до мотоцикла та дістав електропилу марки «Makita» та почав погрожувати що зараз вб`є поліцейських.

12.09.2024 у період часу з 20 години 00 хвилин по 20 годину 35 хвилин на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, вул. Конопляна було виявлено та вилучено: електропилу марки «Makita», яку поміщено до експертного конверту №SUD3026924.

Власник вилученого майна є: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , м.т. відсутній.

У зв`язку із вище наведеним, вилучені предмети мають безпосереднє значення для встановлення обставин події. Є гостра необхідність у дослідженні кожного із них в умовах експертних установ з метою подальшого доказування у кримінальному провадження та встановленню особи винної у скоєні злочину.

Повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно положень ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 13.09.2024 вищевказаний предмет, а саме: електропилу марки «Makita», яка поміщено до експертного конверту № SUD3026924 було визнано речовими доказами.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 342 КК України.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 належним чином був повідомлений про час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явився.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за № 0000913 від 13.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 342 КК України, яким встановлено, що 12.09.2024 приблизно о 18 годині, по вул. Конопляній м. Харкова, водій мотоцикла ОСОБА_4 керуючи мотоциклом «ДЕЛЬТА» без державного реєстраційного номеру та шолому на голові, був зупинений працівниками УПП ОСОБА_5 о. та ОСОБА_6 , яким ОСОБА_4 заподіяв опір під час оформлення адміністративного протоколу за ст.130 КУпАП України.

Згідно рапорту поліцейського взводу 2 роти 3 батальйону 4 УПП в Харківській області ОСОБА_6 , водій ОСОБА_4 , був зупинений за відсутність мотошолому, в ході бесіди з ОСОБА_4 одразу почав поводитися агресивно, нецензурно виражатися в бік поліцейських, хапав за формений одяг. Після чого, підійшов до мотоцикла та дістав електропилу марки «Makita» та почав погрожувати що зараз вб`є поліцейських.

12.09.2024 у період часу з 20 години 00 хвилин по 20 годину 35 хвилин на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, вул. Конопляна було виявлено та вилучено: електропилу марки «Makita», яку поміщено до експертного конверту №SUD3026924.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 13.09.2024 вищевказаний предмет, а саме: електропилу марки «Makita», яка поміщено до експертного конверту № SUD3026924 було визнано речовими доказами.

Власник вилученого майна є: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 . відсутній.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000913 від 13.09.2024- задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 12.09.2024 під час проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, вул. Конопляна, а саме: електропилу марки «Makita», яка поміщено до експертного конверту № SUD3026924, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1