КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/1344/22
Провадження № 1-кс/552/1937/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2024 м. Полтава

Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

заявника ОСОБА_4 та його представника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про відвід судді ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_3 ,

встановив:

До Київського районного суду м. Полтави 20.08.2024 з Державної установи «Олексіївська виправна колонія (№ 25)» надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про відвід судді ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_3 у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000756 від 08.08.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190, ч.2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК України.

З протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.08.2024 головуючим суддею у справі за заявою про відвід визначено суддю ОСОБА_1 .

Заява мотивована тим, що на переконання ОСОБА_4 та враховуючи хід судового засідання, є об`єктивні сумніви в упередженості суду, оскільки в під час допиту свідка ОСОБА_7 йому було запропоновано провести впізнання ОСОБА_4 в режимі відеоконференції, коли в той час на екрані нікого окрім ОСОБА_4 не було. Вважає, що суддя ОСОБА_6 грубо порушив норми КПК України коли вказав на нього в ході впізнання свідком. Також зазначив, що суддя ОСОБА_6 та прокурор ОСОБА_8 судовий процес здійснюють лише з обвинувальним ухилом в сторону обвинуваченого, що в результаті викликає сумніви щодо законності прийнятих рішень. Окрім того, прокурор ОСОБА_8 під час допиту потерпілого ОСОБА_9 скеровував останнього при наданні пояснень, так як потерпілий плутався у своїх показах, зазначаючи іншу особу. Просить суд вирішити питання про відвід судді ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_3 .

У судовому засіданні 21.08.2024 обвинувачений заяву підтримав, вказавши на наявність підстав визначених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України для відводу судді ОСОБА_6 , через обґрунтовану незгоду із процесуальними рішеннями та діями.

Адвокат ОСОБА_5 заяву про відвід підтримав.

Прокурор ОСОБА_8 у задоволенні заяви про відвід просив відмовити.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 81 КПК України, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

У разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 81 КПК України усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює.

Отже суд процесуально позбавлений можливості розглядати одночасно заявлений відвід судді і прокурору, оскільки відвід прокурору ОСОБА_10 підлягає розгляду головуючим під час судового розгляду обвинувального акта у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000756 від 08.08.2021.

Статтею 81 КПК України передбачено право особи, якій заявлено відвід, висловити свою думку щодо заявленого відводу, якщо вона бажає дати пояснення. Відсутність особи, якій заявлено відвід, та її пояснень, не перешкоджає суду розглянути заяву про відвід.

Особа, якій заявлено відвід суддя ОСОБА_6 був повідомлений про час та місце розгляду заяви, але на розгляд заяви не з`явився та пояснення по справі не надав.

Стаття 75 КПК України передбачає вичерпний перелік підстав, що виключають участь судді в розгляді кримінального провадження.

Так, відповідно до частини 1 статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

За змістом заяви ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6 зазначена наступна підстава для відводу - п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості».

Дане поняття є оціночним, його використання залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

ОСОБА_4 обґрунтовуючи свою заяву про відвід не погоджується із процесуальними рішеннями та діями, які головуючий ухвалив відповідно до вимог КПК України.

Незгода ОСОБА_4 із процесуальними рішеннями та діями судді ОСОБА_6 не є підставою для його відводу, оскільки відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права особи на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 статті 129 Конституції України).

Отже, за наявності підстав, доводи ОСОБА_4 щодо можливих порушень норм кримінального процесуального закону, неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність, неповноти судового розгляду, невідповідності висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, можуть бути покладені в основу апеляційної скарги. Суд, під час розгляду заяви про відвід, не зважаючи на вивчення усіх матеріалів справи, не уповноважений здійснювати оцінку доказів, позаяк така функція суду реалізується головуючим суддею у судовому засіданні та нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право сторони на подання заяви про відвід.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Важливо зазначити, що відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Як зазначено у рішенні Європейського суду по справі "Білуха проти України", стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Таким чином, суд дійшов висновку, що в заяві про відвід судді твердження щодо наявності обставин, які викликають сумнів в упередженості судді ґрунтуються лише на внутрішньому переконанні заявника, інші об`єктивні обставини, які б виключали участь судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні судом не встановлені, а отже заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 35, 75, 76, 80-82, 372 КПК України,

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000756 від 08.08.2021, за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190, ч.2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК України, - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1