Провадження №: 1-кп/755/1259/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ "03" вересня 2024 р.

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження, відомості відносно якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002514 від 12.07.2023 року відносно обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Суха Балка, Миколаївської області, українця, громадянина України, із вищою освітою, не одруженого, військовослужбовця військової служби за мобілізацією, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

встановив:

10.07.2023, приблизно 21:00, точного часу не встановлено, ОСОБА_4 , перебував поблизу під`їзду № 5, багатоквартирного будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виник конфлікт, з ОСОБА_6 в ході якого, ОСОБА_4 спричинив тілесні ушкодження, а саме: наніс один удар в область щелепи з правої сторони, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: закритої травми кісток лицевого черепу: синець на фоні різкого набряку м`яких тканин в проекції нижньої щелепи справа, перелом нижньої щелепи в ділянці гілки зліва та в між 5 і 6 зубами нижньої щелепи справа (двобічного перелому нижньої щелепи) , що відносяться до ушкоджень середнього ступеня тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, що спричинили тривалий розлад здоров`я.

Потерпілий ОСОБА_6 у судовому засіданні, надав суду заяву про відмову від обвинувачення, в якій просив закрити кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 на підставі п.7 ч.1 ст. 284 КПК України.

Вислухавши думку прокурора Дніпровської окружної прокуратури, який не заперечував проти закриття кримінального провадження на підставі п.7 ч.1 ст.284 КПК України; обвинуваченого ОСОБА_6 , який заперечував проти закриття кримінального провадження у зв`язку з відмовою потерпілого від обвинувачення, суд дійшов висновку, що заяву потерпілого та слід задовольнити, а кримінальне провадження закрити з наступних підстав.

Частинами 1, 4 ст.26 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення розпочинається лише на підставі заяви потерпілого. Відмова потерпілого, а у випадках, передбачених цим Кодексом, його представника від обвинувачення є безумовною підставою для закриття кримінального провадження у формі приватного обвинувачення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 ст. 477 КПК України кримінальним провадженням у формі приватного обвинувачення є провадження, яке може бути розпочато слідчим, прокурором лише на підставі заяви потерпілого щодо кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтею 122 (умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження).

Згідно з пунктом 2 частини 3 ст.314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Пунктом 7 частини 1 ст. 284 КПК України визначено, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо потерпілий, а у випадках, передбачених цим Кодексом, його представник відмовився від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення, крім кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, пов`язаного з домашнім насильством.

Згідно з абзацом 2 частини 7 статті 284 КПК України, якщо обставини, передбачені пунктом 7 частини першої цієї статті, виявляються під час судового провадження, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження.

Здійснюється кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення в загальному порядку з урахуванням деяких його особливостей, зокрема: підставою для початку досудового розслідування кримінального провадження у формі приватного обвинувачення є подання потерпілим до слідчого, прокурора, іншої службової особи органу, уповноваженого на початок досудового розслідування, заяви про вчинення кримінального правопорушення (ч. 4 ст. 26, ст.478 КПК); безумовною підставою для закриття кримінального провадження у формі приватного обвинувачення згідно з ч. 4 ст. 26, п. 7 ч. 1 ст. 284 КПК є відмова потерпілого або його представника від обвинувачення, а також примирення потерпілого з підозрюваним/обвинуваченим у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність та цим Кодексом (ч. 4 ст. 56 КПК).

Отже, приватне обвинувачення це регламентований законом особливий вид кримінально-процесуальної діяльності приватного обвинувача (потерпілого), що включає звернення до компетентних органів із твердженням щодо винуватості певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, збирання доказів винуватості цієї особи, подальше підтримання ним обвинувачення в суді та право відмовитись від пред`явленого обвинувачення.

Частиною 10 статті 284 КПК України визначено, що ухвала суду про закриття кримінального провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суд враховує правову позицію, яка викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 288/1158/16-к: "Волевиявлення потерпілого про притягнення винного до кримінальної відповідальності є необхідною рушійною силою здійснення кримінального провадження у формі приватного обвинувачення, яке відповідно до частини першої статті477 КПК може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого, а в разі його відмови від обвинувачення згідно із частиною четвертою статті 26, пунктом сьомим частини першої статті 284 цього Кодексу підлягає безумовному закриттю (за винятком кримінальних проваджень щодо злочинів, пов`язаних з домашнім насильством).

Таким чином, відмова потерпілого від приватного обвинувачення є безумовною підставою для закриття кримінального провадження у формі приватного обвинувачення, та небажання притягувати винну особу до кримінальної відповідальності, що здійснюється незалежно від позиції підозрюваного, обвинуваченого на відміну від акта про примирення, що носить двосторонній характер.

Зазначений законодавчий підхід покликаний сприяти врегулюванню виниклого у зв`язку зі злочином конфлікту між підозрюваним (обвинуваченим) та потерпілим і є проявом диспозитивності як загальної засади кримінального провадження. Зміст цієї засади розкривається у статті 26 КПК і полягає у свободі сторін використовувати свої права у межах та у спосіб, що передбачені цим Кодексом".

Потерпілий ОСОБА_6 заявив про відмову від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення щодо кримінального правопорушення, не пов`язаного з домашнім насильством, та просив закрити кримінальне провадження з цієї підстави, про що свідчить його заява, а тому відповідно до вказаних вище положень кримінальне провадження слід закрити.

Наслідки закриття кримінального провадження в зв`язку з відмовою потерпілого від обвинувачення, обвинуваченому та потерпілому роз`яснені.

Керуючись ст.ст. 26, 477, п.7 ч.1 ст. 284, ст. ст.369 - 372, 395 КПК України, суд

постановив:

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0002514 від 12.07.2023року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.122 КК України - закрити у зв`язку з відмовою потерпілого від обвинувачення у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення, не пов`язаного з домашнім насильством.

Процесуальні витрати, пов`язані з проведенням експертиз, у розмірі 2676,00(дві тисячі шістсот сімдесят шість) гривні 00 к. віднести на рахунок держави.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляції через Дніпровський районний суд м. Києва до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Суддя