Справа № 368/1460/24
УХВАЛА

Іменем України

"20" вересня 2024 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшої слідчої СВ Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 в кримінальному провадженні № 0001537 від 12.09.2024 р., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно: ОСОБА_5 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

На адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшло клопотання старшої слідчої слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою терміном на 60 діб відносно підозрюваного ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

04 серпня 2024 року близько 18 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , проходив повз домоволодіння, яке розташоване по АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_7 та побачив, що на території вказаного домоволодіння незачинена на замок хвіртка паркану та на території нікого не має, тому у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна, яке зберігалось в приміщенні будинку, яке розташоване на території даного домоволодіння.

Після чого, ОСОБА_5 через незачинену на замок хвіртку вказаного домоволодіння проник на його територію та скориставшись тим, що власник даного домоволодіння ОСОБА_7 був відсутній за місцем свого проживання та за його діями ніхто не спостерігає, через незачинені вхідні двері будинку проник до його приміщення.

В свою чергу, ОСОБА_5 знаходячись у вказаному приміщенні, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою таємного викрадення чужого майна в умовах воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про запровадження воєнного стану в Україні», із подальшим продовженням строку дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, вчинив крадіжку майна належного потерпілому ОСОБА_7 , а саме: зварювальної маски марки: «Dnipro M» моделі: «WM-39BC», вартістю 340 гривень 33 копійки; компресора марки: «Kompresor» моделі: «FY-015 129 KOM 3941», вартістю 323 гривень 33 копійки; насосу марки: «Optima», моделі: «Jet 100 PL», вартістю 2178 гривень 33 копійки; металошукача марки: «Garret» моделі: «ACE 250», вартістю 5883 гривень 33 копійок; зварювального апарату марки: «Dnipro M», моделі: «25W», вартістю 2630 гривень; пачки електродів марки: «Dnipro M», діаметром 3мм, вагою 1 кг., вартістю 160 гривень 83 копійок, яке він по черзі виніс з приміщення будинку.

Після чого, ОСОБА_5 , з викраденим майном зник з місця вчиненого злочину, та своїми умисними, протиправними діями спричинив майнової шкоди потерпілому ОСОБА_7 на загальну суму 11516 гривень 15 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Крім цього, 18 вересня 2024 року близько 08 години 00 хвилин, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , проходив повз домоволодіння, яке розташоване по АДРЕСА_2 , власником якого є ОСОБА_8 та побачив, що на території вказаного домоволодіння нікого не має, тому у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна, яке зберігалось в приміщенні будинку, яке розташоване на території даного домоволодіння.

Після чого, ОСОБА_5 переліз через паркан та проник на територію домоволодіння та скориставшись тим, що жителі даного домоволодіння ОСОБА_8 та ОСОБА_9 були відсутні за місцем свого проживання та за його діями ніхто не спостерігає, шляхом віджиму вікна від віконної рами будинку проник до його приміщення.

В свою чергу, ОСОБА_5 знаходячись у приміщенні вказаного будинку, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою таємного викрадення чужого майна в умовах воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про запровадження воєнного стану в Україні», із подальшим продовженням строку дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, повторно, вчинив крадіжку майна належного потерпілому ОСОБА_8 а саме: барсетки, яка для потерпілого будь-якої майнової цінності не становить та в якій знаходилися грошові кошти: 200000 гривень (купюрами по 500 та 1000), 250 Євро, (відповідно до курсу НБУ вартість 1 Євро становить 46 гривень 12 копійок), загальна вартість становить - 11 531 гривень, 500 доларів США (відповідно до курсу НБУ вартість 1 долару США становить 46 гривень 41 копійка), загальна вартість становить - 20705 гривень, та закордонний паспорт на ім`я потерпілого ОСОБА_8 , а також виробів виготовлених із золота 585 проби (вартість 1 г. золота 585 проби станом на 18.09.2024 становить 2275 гривень), належних потерпілій ОСОБА_9 , а саме: каблучки вагою 3,82 г., вартістю 8690 гривень 50 копійок; каблучки вагою 1,5 г., вартістю 3412 гривень 50 копійок; браслету наручного вагою 3 г., вартістю 6825 гривень; браслету наручного вагою 1 грам, вартістю 2275 гривень; ланцюжка з підвіскою у вигляді Божої матері, вагою 3,5 г., вартістю 7962 гривні 50 копійок; ланцюжка із підвіскою у вигляді янголяток (близнюків) загальною вагою 1,5 г., вартістю 3412 гривень 50 копійок.

Після чого, ОСОБА_5 , з викраденим майном зник з місця вчиненого злочину, та своїми умисними, протиправними діями спричинив майнової шкоди потерпілому ОСОБА_8 на загальну суму 232236 гривень та потерпілій ОСОБА_9 на загальну суму 32578 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням у житло, вчиненому повторно в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

18.09.2024 о 17 год. 10 хв. ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208 КПК України (фактичний час затримання 15 год. 10 хв.).

19.09.2024 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Підозра ОСОБА_10 у вчиненні вище вказаних злочинів підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:

- витягом з кримінального провадження №001537 від 10.08.2024;

- протоколами прийняття заяв від потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- протоколом огляду місця події від 18.09.2024;

- протоколами допитів потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- протоколом затримання та проведення особистого обшуку ОСОБА_5 від 18.09.2024;

- протоколом огляду предметів від 18.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 та протоколом проведення впізнання за участю свідка ОСОБА_11 від 18.09.2024;

- протоколами допитів свідків: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ;

- протоколом прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколом огляду місця події від 10.08.2024;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколами оглядів місць події від 14.08.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_19 ;

- висновком судової товарознавчої експертизи від 28.08.2024;

- речовими доказами у кримінальному провадженні.

В провадженні наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, невиконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, скоїв злочини проти власності, відповідальність за які чинним КК України передбачена у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, міцних соціальних зв`язків не має, а тому вказані обставини дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності;

-п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 вчинив крадіжку грошових коштів ОСОБА_8 , зокрема 250 Євро та 500 доларів США, місцезнаходження, яких не встановлено. Також у кримінальному провадженні не встановлено куди саме ОСОБА_5 витратив інші кошти, окрім тих які були у нього вилучені, а тому є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі зможе сховати, знищити (витратити) вищевказані невстановлені досудовим розслідуванням кошти;

-п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілих, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 добре обізнаний про місця проживання потерпілих у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , та на даний час у кримінальному провадженні не зібрані всі докази, а тому незаконний вплив з боку підозрюваного на вказаних учасників кримінального провадження може призвести до зміни їх показів та перешкодити кримінальному провадженню таким чином;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення проти власності 10.08.2024 та станом на 18.09.2024 останній повторно вчинив аналогічне кримінальне правопорушення проти власності поєднане з проникненням у житло вчинене під час військового стану, ні де не працевлаштований, своїх матеріальні потреби задовольнив шляхом вчинення таємного викрадення чужого майна за вищевказаних обставин, а тому вказані обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Згідно зі ст. 178 КПК України обставинами, що враховуються при прийнятті рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є:

1.Вагомість наявних доказів про вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення.

Сукупність зібраних у кримінальному провадженні доказів дає достатні підстави підозрювати у вчиненні вказаного злочину ОСОБА_5 .

2.Тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

3.Дані щодо неможливості утримання підозрюваного через вік чи стан здоров`я в умовах позбавлення волі (СІЗО, ІТТ) відсутні.

4.Наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання.

Не працює та не навчається.

На даний час є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, надасть можливість підозрюваному зникнути та переховуватись від слідства та суду для уникнення кримінальної відповідальності, продовжити злочинну діяльність, що свідчить про неможливість застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не може бути застосовано, оскільки під впливом розуміння інкримінованого йому правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування.

Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосовано до підозрюваного у зв`язку з тим, що останній вчинив тяжкий злочин та може уникати явки до органу досудового слідства та переховуватись, що в свою чергу призведе до неможливості закінчення розслідування.

До підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відсутні особи, які можуть виступити його поручителями.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

З точки зору ч. 2 ст. 177 КПК України, в якій визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вважається, що застосування запобіжних заходів вже можливо при наявності ризиків. Ризик же в свою чергу це не визначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, в разі застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, таких як застава, особиста порука, особисте зобов`язання чи домашній арешт, органи досудового розслідування не зможуть в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матимуть можливості запобігти його спілкуванню з іншими учасниками кримінального провадження, здійснення останнім впливу на свідків, потерпілих по кримінальному провадженню з метою ухилення від кримінальної відповідальності, перешкоджанню виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих дій по провадженню.

Вище зазначені відомості свідчать про існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та те що підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, потерпілих, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а інтереси суспільства переважають обмеження в правах, які має підозрюваний ОСОБА_5 на час досудового розслідування

Прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 підтримала клопотання слідчого та просила його задовольнити. Щодо клопотання захисника підозрюваного про обрання більш м`якого запобіжного заходу, то вона заперечує та просить відмовити, з тих підстав, які зазначенні у клопотанні слідчого. Окрім того, додатково зазначає, що обвинувачений є військовослужбовцем, який самовільно залишив військову частину, вчинивши два кримінальних правопорушень, потерпілими в одному з них є його родичі.

Слідча слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області майор поліції ОСОБА_4 підтримала клопотання та просила задовольнити. Заперечувала проти клопотання захисника обвинуваченого про обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання слідчого та вважає, що до підозрюваного можливо застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника та пояснив, що, коли він зупинений працівниками поліції, то вони у нього знайшли його кошти, які він збирав протягом тривалого часу, золоті прикраси належать його матері, а тому йому не зрозуміло, яке кримінальне правопорушення ним вчинено. Так він визнає, що ним було вчинено злочин щодо потерпілого ОСОБА_20 , які ним відшкодовано в повному обсязі.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, заперечення захисника підозрюваного та додані документи до нього, приходжу до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а клопотання захисника підозрюваного не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Слідчим відділом Обухівського РУП ГУНП в Київській області за процесуальним керівництвом Обухівської окружної прокуратури Київської області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001537 від 12 серпня 2024 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні ним злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

04 серпня 2024 року близько 18 години 00 хвилин, ОСОБА_5 , проходив повз домоволодіння, яке розташоване по АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_7 та побачив, що на території вказаного домоволодіння незачинена на замок хвіртка паркану та на території нікого не має, тому у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна, яке зберігалось в приміщенні будинку, яке розташоване на території даного домоволодіння.

Після чого, ОСОБА_5 через незачинену на замок хвіртку вказаного домоволодіння проник на його територію та скориставшись тим, що власник даного домоволодіння ОСОБА_7 був відсутній за місцем свого проживання та за його діями ніхто не спостерігає, через незачинені вхідні двері будинку проник до його приміщення.

В свою чергу, ОСОБА_5 знаходячись у вказаному приміщенні, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою таємного викрадення чужого майна в умовах воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про запровадження воєнного стану в Україні», із подальшим продовженням строку дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, вчинив крадіжку майна належного потерпілому ОСОБА_7 , а саме: зварювальної маски марки: «Dnipro M» моделі: «WM-39BC», вартістю 340 гривень 33 копійки; компресора марки: «Kompresor» моделі: «FY-015 129 KOM 3941», вартістю 323 гривень 33 копійки; насосу марки: «Optima», моделі: «Jet 100 PL», вартістю 2178 гривень 33 копійки; металошукача марки: «Garret» моделі: «ACE 250», вартістю 5883 гривень 33 копійок; зварювального апарату марки: «Dnipro M», моделі: «25W», вартістю 2630 гривень; пачки електродів марки: «Dnipro M», діаметром 3мм, вагою 1 кг., вартістю 160 гривень 83 копійок, яке він по черзі виніс з приміщення будинку.

Після чого, ОСОБА_5 , з викраденим майном зник з місця вчиненого злочину, та своїми умисними, протиправними діями спричинив майнової шкоди потерпілому ОСОБА_7 на загальну суму 11516 гривень 15 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Крім цього, 18 вересня 2024 року близько 08 години 00 хвилин, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , проходив повз домоволодіння, яке розташоване по АДРЕСА_2 , власником якого є ОСОБА_8 та побачив, що на території вказаного домоволодіння нікого не має, тому у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна, яке зберігалось в приміщенні будинку, яке розташоване на території даного домоволодіння.

Після чого, ОСОБА_5 переліз через паркан та проник на територію домоволодіння та скориставшись тим, що жителі даного домоволодіння ОСОБА_8 та ОСОБА_9 були відсутні за місцем свого проживання та за його діями ніхто не спостерігає, шляхом віджиму вікна від віконної рами будинку проник до його приміщення.

В свою чергу, ОСОБА_5 знаходячись у приміщенні вказаного будинку, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою таємного викрадення чужого майна в умовах воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про запровадження воєнного стану в Україні», із подальшим продовженням строку дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, повторно, вчинив крадіжку майна належного потерпілому ОСОБА_8 а саме: барсетки, яка для потерпілого будь-якої майнової цінності не становить та в якій знаходилися грошові кошти: 200000 гривень (купюрами по 500 та 1000), 250 Євро, (відповідно до курсу НБУ вартість 1 Євро становить 46 гривень 12 копійок), загальна вартість становить - 11 531 гривень, 500 доларів США (відповідно до курсу НБУ вартість 1 долару США становить 46 гривень 41 копійка), загальна вартість становить - 20705 гривень, та закордонний паспорт на ім`я потерпілого ОСОБА_8 , а також виробів виготовлених із золота 585 проби (вартість 1 г. золота 585 проби станом на 18.09.2024 становить 2275 гривень), належних потерпілій ОСОБА_9 , а саме: каблучки вагою 3,82 г., вартістю 8690 гривень 50 копійок; каблучки вагою 1,5 г., вартістю 3412 гривень 50 копійок; браслету наручного вагою 3 г., вартістю 6825 гривень; браслету наручного вагою 1 грам, вартістю 2275 гривень; ланцюжка з підвіскою у вигляді Божої матері, вагою 3,5 г., вартістю 7962 гривні 50 копійок; ланцюжка із підвіскою у вигляді янголяток (близнюків) загальною вагою 1,5 г., вартістю 3412 гривень 50 копійок.

Після чого, ОСОБА_5 , з викраденим майном зник з місця вчиненого злочину, та своїми умисними, протиправними діями спричинив майнової шкоди потерпілому ОСОБА_8 на загальну суму 232236 гривень та потерпілій ОСОБА_9 на загальну суму 32578 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаному з проникненням у житло, вчиненому повторно в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

18.09.2024 о 17 год. 10 хв. ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208 КПК України (фактичний час затримання 15 год. 10 хв.).

19.09.2024 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Запобіжні заходи на стадії досудового розслідування можуть застосовуватися лише до підозрюваного.

За змістом ч. 1 ст. 42 КПК України, статус підозрюваного має, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Частиною 1 статті 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: (1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; (2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; (3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, складено і підписано 19.09.2024 та вручено останній 19.09.2024 у присутності захисника ОСОБА_6 .

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Наявність обґрунтованої підозри

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» Європейський суду з прав людини зазначив, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останнього до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів:

- витягом з кримінального провадження №001537 від 10.08.2024;

- протоколами прийняття заяв від потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- протоколом огляду місця події від 18.09.2024;

- протоколами допитів потерпілих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- протоколом затримання та проведення особистого обшуку ОСОБА_5 від 18.09.2024;

- протоколом огляду предметів від 18.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 та протоколом проведення впізнання за участю свідка ОСОБА_11 від 18.09.2024;

- протоколами допитів свідків: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ;

- протоколом прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколом огляду місця події від 10.08.2024;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

- протоколами оглядів місць події від 14.08.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_19 ;

- висновком судової товарознавчої експертизи від 28.08.2024;

- речовими доказами у кримінальному провадженні.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинив інкриміновані йому кримінальні правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Обставини здійснення підозрюваним ОСОБА_5 конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Наявність ризиків

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

3) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, скоїв злочини проти власності, відповідальність за які чинним КК України передбачена у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, міцних соціальних зв`язків не має, а тому вказані обставини дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності;

-п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 вчинив крадіжку грошових коштів ОСОБА_8 , зокрема 250 Євро та 500 доларів США, місцезнаходження, яких не встановлено. Також у кримінальному провадженні не встановлено куди саме ОСОБА_5 витратив інші кошти, окрім тих які були у нього вилучені, а тому є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі зможе сховати, знищити (витратити) вищевказані невстановлені досудовим розслідуванням кошти;

-п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілих, свідка у цьому ж кримінальному провадженні.

Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 добре обізнаний про місця проживання потерпілих у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , та на даний час у кримінальному провадженні не зібрані всі докази, а тому незаконний вплив з боку підозрюваного на вказаних учасників кримінального провадження може призвести до зміни їх показів та перешкодити кримінальному провадженню таким чином;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення проти власності 10.08.2024 та станом на 18.09.2024 останній повторно вчинив аналогічне кримінальне правопорушення проти власності поєднане з проникненням у житло вчинене під час військового стану, ні де не працевлаштований, своїх матеріальні потреби задовольнив шляхом вчинення таємного викрадення чужого майна за вищевказаних обставин, а тому вказані обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення.

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у цій ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, застосування домашнього арешту, як основного запобіжного заходу, буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню. Домашній арешт, у тому числі який полягає в забороні підозрюваній залишати житло цілодобово, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів комунікації, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

При цьому, слідчим суддею не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до підозрюваного вказаного запобіжного заходу, оскільки п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування та з урахуванням часу фактичного затримання (18.09.2024), а саме - по 16.11.2024 (включно).

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст. ст. 178, 182 КПК України.

Суд, співставивши існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення та його наслідки з реальною можливістю забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що обвинувачений не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, та з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2024 року складає 3028 грн., вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240,00 грн., оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та не є завідомо непомірною для нього.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про застосування більш м`якого запобіжного заходу залишити без задоволення.

Клопотання старшої слідчої слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно: ОСОБА_5 - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Ржищів Київської області, громадянину України, військовослужбовцю НОМЕР_1 , одруженому, із середньо-спеціальною освітою, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого,

повідомленого про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України,

запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» на 60 діб, строк вираховувати з моменту затримання - з 18 вересня 2024 року до 16 листопада 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 17 листопада 2024 року.

Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 242 240 (двісті сорок дві тисяч двісті сорок) грн.. 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Кагарлицького районного суду Київської області:

Отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області

код отримувача (ЄДРПОУ) : 26268119

р/р: UA0018661

Банк отримувача (ГУДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді, та або суду;

не відлучатися із м. Ржищів Київської області, в якому проживає підозрюваний без дозволу слідчого, прокурора та суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

не спілкуватися із потерпілими та свідками.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 24.00 години 17 листопада 2024 року.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора та суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та подана безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1