Справа № 645/5352/24
Провадження № 1-кс/645/1325/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001249 від 04.09.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України,

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001249 від 04.09.2024, за ознаками кримінального злочину, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України, а саме: на речовину рослинного походження - канабіс, у загальній кількості 545 кущів, які були поміщені у п`ять картонних коробок ( 100 кущів об`єкт № 1; 100 кущів об`єкт № 2; 300 кущів об`єкт № 3; 35 кущів об`єкт № 4; 10 кущів об`єктів № 5 та опечатані.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 04.09.2024 надійшов виклик на службу 102 від оперуповноваженого ОСОБА_4 , про те, що 04.09.2024 приблизно о 13:20 годин за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який за адресою свого проживання вирощує речовину рослинного походження, а саме, канабіс, у кількості 545 кущів.

Під час досудового розслідування старшим дізнавачем СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_6 , 04.09.2024 з 16:00 год. по 17:10 год. з дозволу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є власником приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено огляд місця події в ході якого виявлено та вилучено: речовину рослинного походження, а саме канабіс у загальній кількості 545 кущів, які були поміщеніу п`ять картонних коробок ( 100 кущів об`єкт № 1; 100 кущів об`єкт № 2; 300 кущів об`єкт № 3; 35 кущів об`єкт № 4; 10 кущів об`єктів № 5 та опечатані.

Вищезазначені предмети визнані слідчим речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий зазначила, що вказані речі мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Крім того, на даних предметах могли зберігатися сліди вчинення кримінального правопорушення. Необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі обумовлена подальшим призначенням відповідних судових експертиз, що має важливе значення для проведення досудового розслідування.

Слідчий у судове засідання не з`явилася, надала заяву, якою підтримала клопотання в повному обсязі, просила суд його задовольнити та розглянути клопотання за її відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю слідчого та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001249 від 04.09.2024, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України.

04.09.2024 старшим дізнавачем СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_6 , у період часу з 16:25 до 17:10 з дозволу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: речовину рослинного походження (канабіс) у загальній кількості 545 кущів, які були поміщеніу п`ять картонних коробок ( 100 кущів об`єкт № 1; 100 кущів об`єкт № 2; 300 кущів об`єкт № 3; 35 кущів об`єкт № 4; 10 кущів об`єктів № 5 та опечатані.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 від 05.09.2024 вказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні кримінальному провадженні за №0001249 від 04.09.2024.

Клопотання слідчого надійшло до канцелярії суду 09.09.2024. Як вбачається зі штемпелю АТ «Укрпошта» на поштовому конверті, вказане клопотання слідчого відправлено 05.09.2024.

Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчим не порушені.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

При цьому, оскільки виявлена та вилучена 04.09.2024 року речовина рослинного походження саме ззовні схожа на канабіс, через те, що станом на час розгляду клопотання відповідне експертне дослідження ще не завершене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001249 від 04.09.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на предмети (речі), що були виявлені та вилучені 04.09.2024 у період часу з 16:00 год. до 17:10 год. за адресою: м. Харків, 2-й Братський проїзд, 11 а саме речовину рослинного походження, ззовні схожу на канабіс, у загальній кількості 545 кущів, які були поміщені у п`ять картонних коробок (100 кущів об`єкт № 1; 100 кущів об`єкт № 2; 300 кущів об`єкт № 3; 35 кущів об`єкт № 4; 10 кущів об`єктів № 5 та опечатані.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Визначити місцем зберігання - камеру схову ВП № 2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1