Справа № 629/1908/24
Номер провадження 1-кп/629/130/24
У Х В А Л А

05 листопада 2024 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

представника потерпілого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лозова Харківської області клопотання прокурора про арешт майна по кримінальному провадженню відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лозова Харківської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого директором ТОВ «Ремонтна Будівельна Компанія», зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебувають матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_6 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.

У судовому засіданні прокурором надано клопотання про арешт майна, в якому він проситьнакласти арешт на майно обвинуваченого ОСОБА_6 , а саме на квартиру загальною площею 60,5 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши будь-яким особам розпоряджатись вказаним майном, посилаючись на п. 4 ч. 2, ч. 6,8,10 ст. 170 КПК України. Зазначає, що в результаті дій ОСОБА_6 Управлінню житлово-комунального господарства та будівництва Лозівської міської ради Харківської області завдано майнової шкоди в розмірі 339842 грн. Прокурором в інтересах держави в особі потерпілого - Управління житлово-комунального господарства та будівництва Лозівської міської ради Харківської області до ОСОБА_6 подано позов про відшкодування шкоди, завданої злочином. У власності обвинуваченого перебуває квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , вартість якої складає 337229 грн.

Представник потерпілого залишив клопотання на розсуд суду.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про арешт майна, про що надав письмові заперечення, в яких зазначив, що прокурором не надано жодних доказів, які б слугували підставою для арешту квартири. ОСОБА_6 до теперішнього часу не вчинив жодних дій щодо відчуження власної квартири, хоча про наміри сторони обвинувачення накласти на неї арешт було відомо ще на стадії досудового розслідування. Крім того, метою клопотання прокурора про арешт майна є забезпечення цивільного позову, який поданий ним же. Мотивувальна частина клопотання містить фабулу обвинувачення ідентичну тій, яка викладена в обвинувальному акті, проте не містить доказів завдання ОСОБА_6 шкоди. Також зазначив, що квартира, на яку прокурор просить накласти арешт, є єдиним житлом обвинуваченого, в якій крім нього проживають його дружина та син, і накладення арешту може в подальшому вплинути на їх права. Крім того, Управління житлово-комунального господарства та будівництва Лозівської міської ради Харківської області, в інтересах якого прокурором заявлений цивільний позов, наполягає на тому, що матеріальна шкода по даній справі відсутня.

Обвинувачений підтримав захисника.

Вислухавши думку учасників справи, дослідивши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його відчуження, пошкодження, псування, знищення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Під час розгляду питання про застосування арешту майна сторони повинні надати слідчому судді, суду докази обставин, на які вони посилаються (ч. 5 ст. 132 КПК України).

Відповідно до ч.1,2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів справи прокурором подано цивільний позов, в якому він просить стягнути з обвинуваченого ОСОБА_6 на користь держави в особі Управління житлово-комунального господарства та будівництва Лозівської міської ради грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням бюджетного законодавства у сумі 339842 грн.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта у власності підозрюваного ОСОБА_6 перебуває квартира загальною площею 60,5 кв.м., житловою площею 42,6 кв. м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до електронної довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 22.05.2024 № 201-07825642, зробленої за допомогою модулю Єдиної бази даних звітів про оцінку Фонду державного майна України, розміщеної за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 вартість майна складає 337229,17 грн.

Враховуючи позицію представника потерпілого про те, що матеріальна шкода Управлінню житлово-комунального господарства та будівництва Лозівської міської ради Харківської області, в інтересах якого прокурором заявлено цивільний позов, не завдана, прокурором у клопотанні не зазначено доказів факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди та не додано відповідних доказів, а також прокурором не доведена необхідність арешту майна, суд відмовляє у задоволенні клопотання прокурора.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170,171,333 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора про арешт майна залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя ОСОБА_7