Провадження № 1-кс/947/7212/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.05.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000025 від 21.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.426-1, ч.5 ст.361 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000025 від 21.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.426-1, ч.5 ст.361 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Одеською спеціалізованої прокуратури у сфері оборони.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється в тому, що він, у невстановленому досудовому розслідуванні місці, у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше періоду з 01 липня 2023 року по 31 липня 2023 року, перебуваючи на посаді начальника відділення військового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_1 , у військовому званні «майор», у відповідності до функціональних обов`язків начальника відділення військового обліку та бронювання сержантів і солдатів запасу ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи право доступу та контролю до автоматизованої інформаційно-телекомунікаційної системи «Оберіг», а також інформації, що обробляється в автоматизованій інформаційно-телекомунікаційній системі «Оберіг», в порушення вимог частини 4 статті 5 Закону України «Про єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» від 30.03.2023 року № 1357-IX, розділу «III. Відомості, що вносяться до Реєстру» наказу № 94 Міністерства оборони України від 28.04.2022 року, Про затвердження Порядку ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці та часі, діючи умисно, реалізуючи свій злочинний умисел, із залученням підлеглих ввіреного йому підрозділу працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , діючи протиправно, всупереч інтересам служби, забезпечив несанкціоноване здійснення змін в облікових картках 138 військовозобов`язаних осіб, перелік, яких зазначений прокурором у клопотанні, в інформаційно-телекомунікаційній системі «Оберіг», щодо нібито непридатності останніх до військової служби з виключенням вказаних військовозобов`язаних осіб з військового обліку, при цьому достовірно знаючи та розуміючи, що останні не проходили позаштатну військово-лікарську комісію ІНФОРМАЦІЯ_1 , що призвело до підробки вказаної інформації.

Так, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 21.05.2024 було проведено обшук за місцем фактичного мешкання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 06.07.2023, довідка ВЛК № 147/2/2 від 06.07.2023.

24.05.2024 слідчим було винесено постанову про визначення вказаних речей та документів речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Процесуальний керівник звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор надав заяву в якій просив клопотання задовольнити, у зв`язку із службовим завантаженням розглянути у його відсутності.

Особа щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту повідомлена про дату та час розгляду клопотання за допомогою інтернет месенджеру, що підтверджується довідкою про направлення СМС повідомлення.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності власника майна.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 24.05.2024 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000025 від 21.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.426-1, ч.5 ст.361 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені документи в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного серії НОМЕР_1 від 06.07.2023, довідка ВЛК №147/2/2 від 06.07.2023.

Виконання ухвали покласти на прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 .

Згідно ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1