Справа № 184/146/23
Провадження № 1-кп/0182/69/2024
У Х В А Л А

Іменем України

10.05.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні на стадії судового розгляду в режимі відеоконференції в залі суду в місті Нікополь Дніпропетровської області клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000394 від 21.12.2022 за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Покров Дніпропетровської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 Кримінального кодексу України (далі КК України),

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора (в режимі відеоконференції) ОСОБА_4 ,

обвинуваченого (в режимі відеоконференції) ОСОБА_3 ,

захисника (в режимі відеоконференції) ОСОБА_5

в с т а н о в и в:

1.У провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

2.Прокурором заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_3 строком на 60 днів посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст.177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), а саме: ризик переховування від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній обвинувачується у скоєнні умисного корисливого злочину за який передбачено покарання від 7 до 10 років позбавлення волі, раніше неодноразово судимий та лише 16.08.2022 звільнився по відбуттю строку покарання і через кілька місяців вчинив новий злочин. Він повною мірою усвідомлює невідворотність покарання і настання для нього передбачених законом обмежень його прав та свобод. Вважає, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого. Крім того, обвинувачений зривав судові засідання та не давав можливості допитати свідків, потерпілу та дослідити письмові матеріали, постійно заявляє необґрунтовані клопотання.

3.Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти заявленого прокурором клопотання та просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, зазначивши, що тримається під вартою вже 1 рік 5 місяців, справа довго слухається, а суд не розглядає можливості застосування альтернативних запобіжних заходів. Також зауважив, що клопотання прокурора містить лише припущення, а докази відсутні, підстав для переховування в нього не має та вчиняти інші кримінальні правопорушення не буде, оскільки знає наслідки вчиненого. Крім того, послався на практику ЄСПЛ.

4.Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію підзахисного та просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт за адресою реєстрації обвинуваченого, зазначивши, що клопотання не містить доказів.

5.Прокурор щодо заявленого стороною захисту клопотання про зміну запобіжного заходу заперечив та підтримав раніше заявлене клопотання. Крім того зазначив, що кожного разу судом розглядається можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, а також обвинуваченому визначено заставу як альтернативний запобіжних захід триманню під вартою.

6.Вислухавши думку сторін кримінального провадження суд приходить до таких висновків.

7.Згідно з вимогами ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

8.Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

9.Щодо обґрунтованості підозри, діянням обвинуваченого ОСОБА_3 надана правова кваліфікація передбачена ч.4 ст.186 Кримінального кодексу України. Тобто у вчиненні тяжкого злочину.

10.Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

11.Сторона захисту не спростовує питання обґрунтованості підозри, враховуючи це, та наданий до суду обвинувальний акт суд приходить до висновку, що наявна підозра у вчиненні обвинуваченим вказаного правопорушення не є вочевидь необґрунтованою.

12.За змістом ст.199 КПК України підставою для продовження строку тримання під вартою є обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

13.Щодо обвинуваченого ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який продовжувався, зокрема, строком не більш ніж на 60 діб, до 11 травня 2024 року включно із можливістю внесення застави у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

14.В обґрунтування поданого клопотання щодо продовження строку тримання під вартою прокурор посилається на те, що на теперішній час продовжують існувати заявлені та попередньо підтверджені судом ризики, а саме ризик переховування від суду, ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

15.Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати, зокрема, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

16.Суд враховує те, що обвинуваченому ОСОБА_3 інкримінується вчинення умисного тяжкого злочину, за яке законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 10 років, тому суд вважає обґрунтованими доводи прокурора, що тяжкість інкримінованого обвинуваченому злочину є вагомим доводом, що збільшує ризик переховування від суду.

17.При цьому суд враховує правову позицію ЄСПЛ у рішенні у справі «Тодоров проти України», відповідно до якої «для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому лише тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку.

18.Суд враховує спосіб життя та репутацію обвинуваченого, його вік та стан здоров`я, його соціальні зв`язки, відсутність постійного джерела доходу, тому вважає, що продовжує існувати ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

19.Крім того судом враховується поведінка обвинуваченого під час судового розгляду кримінального провадження, яка на думку суду є вираженням незацікавленості обвинуваченого у проведенні судового розгляду та направлена на перешкоджання судового розгляду (обвинувачений постійно зриває судові засідання шляхом залишення судових засідань які проводяться в режимі відеоконференції за його клопотанням, порушує порядок в судовому засіданні, категорично відмовляється від доставки в судове засідання етапом), що в свою чергу свідчить про можливе ухилення обвинуваченого від суду у разі зміни запобіжного заходу на більш м`який.

20.Щодо стану здоров`я обвинуваченого та його неможливості перебувати в умовах УВП, то судом за клопотанням обвинуваченого отримана інформація з Філії ЦОЗ ДКВС України у Дніпропетровській області та Донецькій областях за №5/767/2024 від 28.03.2024 відповідно до якої на час надання відповіді стан здоров`я ОСОБА_3 стабільний, відповідає наявній патології, продовжує отримувати лікування, ургентного лікування не потребує та знаходиться під наглядом працівників АПВ ДБЛ №4.

21.Судом також враховується і та обставина, що під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу та заявленого клопотання стороною захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, обвинуваченим та його захисником не надано жодного належного доказу, який свідчив про необхідність зміни вже обраного запобіжного заходу.

22.За сукупності таких обставин, на даний час, суд вважає за необхідне продовжити дію раніше обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

23.На підставі викладеного суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а в задоволенні клопотання сторони захисту, слід відмовити.

24.Також судом не вбачаються підстави для зміни обраного раніше розміру застави.

Керуючись статтями 177, 183, 331, 371, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

2.У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відмовити.

3.Продовжити щодо ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не більш ніж на 60 діб, до 07 липня 2024 року включно, із можливістю внесення застави в розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 коп.

4.У разі внесення застави у розмірі визначеному ухвалою суду ОСОБА_3 з дня внесення застави вважати особою стосовно якої обрано запобіжний захід у виді застави і відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України на нього покладаються такі обов`язки:

- прибувати до суду у визначений час;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5.Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

6.Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, кожному окремо, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено 13.05.2024.

Суддя: ОСОБА_1