Справа № 643/4841/24
Провадження № 1-кс/643/588/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001300 від 04.04.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду з клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 09.05.2024, у період часу з 07.42 по 09.33 год., під час обшуку у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон ТМ «Huawei», imei1: НОМЕР_1 , imei: 2: НОМЕР_2 , з номером НОМЕР_3 , ноутбук ТМ «Acer» s/n: НОМЕР_4 , мобільний телефон ТМ «Nokia» imei: НОМЕР_5 з сім картою з номером НОМЕР_6 .

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву, у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що слідчий відділ Харківського районного управління поліції № 2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводить досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0001300 від 04.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з використанням соціальної мережі «Одноклассники, Фейсбук» на особистій сторінці поширює публікації у яких міститься зображення символіки комуністичного та національно соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 02.05.2024 задоволено клопотання слідчого про надання дозволу на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , де мешкає та зареєстрований ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення і вилучення, сім-карти, мобільних телефонів, комп`ютерної техніки та інших носіїв інформації в яких може міститься публікації у яких міститься зображення символіки комуністичного та національно соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів для з`ясування обставин злочину, а також розгляду справи по суті.

На підставі вказаної ухвали, 09.05.2024 у період часу з 07.42 по 09.33 год., старшим слідчим ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 під час якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав: мобільний телефон ТМ «Huawei», imei1: НОМЕР_1 , imei , 2: НОМЕР_2 , з номером НОМЕР_3 , ноутбук ТМ «Acer» s/n: НОМЕР_4 , мобільний телефон ТМ «Nokia» imei: НОМЕР_5 з сім картою з номером НОМЕР_6 . Вказані речі були вилучені, жодних зауважень від учасників обшуку не надходило.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене в ході огляду місця події майно може бути використано у якості речових доказів на підтвердження факту та обставин, що встановлюються під час досудового розслідування.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проведення обшуку та вилучення майна здійснено на підставі ухвали слідчого судді, вилучення речей охоплювалось наданим дозволом та відповідало меті і обставинам події даного кримінального провадження.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази, слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановлення істини по справі. Арешт майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 09.05.2024, у період часу з 07.42 по 09.33 год., під час обшуку місця події за адресою АДРЕСА_2 , а саме на: мобільний телефон ТМ «Huawei», imei1: НОМЕР_1 , imei , 2: НОМЕР_2 , з номером НОМЕР_3 , ноутбук ТМ «Acer» s/n: НОМЕР_4 , мобільний телефон ТМ «Nokia» imei: НОМЕР_5 з сім картою з номером НОМЕР_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1