пр. № 1-кс/759/2889/24
ун. № 759/8299/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржниці ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Святошинського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 23.04.2024 року звернулася до Святошинського районного суду міста Києва на бездіяльність уповноважених осіб Святошинського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 03.04.2024 року.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначає, що 03.04.2024 року нею було подано заяву на адресу Святошинського УП ГУ НП у м. Києві про вчинення кримінального правопорушення, проте, в порушення ст. 214 КПК України, відомості за заявою не були внесені до ЄРДР.

В судове засідання ОСОБА_3 з`явилася, скаргу підтримала у повному обсязі.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки неявка слідчого та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, враховуючи строк розгляду скарги під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за їх відсутності.

Заслухавши скаржника, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що 03.04.2024 року ОСОБА_3 до Святошинського УП ГУ НП у м. Києві подала заяву про вчинення кримінального правопорушення суддею Жовтневого районного суду м. Дніпра ОСОБА_4 , який є головуючим у кримінальному провадженні №201/4926/14-к, де вона - ОСОБА_3 є обвинуваченою у справі, оскільки, на думку скаржниці, суддя сприяє злочинній діяльності сторони обвинувачення для притягнення завідомого невинного до кримінальної відповідальності.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Ч. 4 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

Відтак, слід розмежовувати поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та поняття зареєструвати (прийняти) відповідну заяву, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, вказана заява ОСОБА_3 про можливе вчинення суддею кримінального правопорушення була зареєстрована Святошинським УП ГУ НП у м. Києві 03.04.2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Згідно із ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене КК України суспільно-небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, передбачене кримінальним законом. Об`єктивними ознаками складу кримінального правопорушення є об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єктивними - суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, статей 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Разом з тим, заява ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення за своїм змістом та суттю не є повідомленням про кримінальне правопорушення, а містить лише висловлення незгоди щодо процесуальних дій та постановлених суддею ОСОБА_4 процесуальних рішень під час розгляду ним кримінального провадження №201/4926/14-к, де вона - ОСОБА_3 є обвинуваченою у справі.

Більш того, заява стосується професійної діяльності суддів, відтак, може розцінюватись як тиск на суддів.

Стаття 126 Конституції України гарантує незалежність і недоторканність суддів. Вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється.

Згідно ст. 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суди здійснюють правосуддя самостійно. Здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб забороняється.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що скарги на дії суддів можуть бути подані до Вищої ради правосуддя.

Відтак, правові підстави для внесення відомостей за заявою ОСОБА_3 від 03.04.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Отже, слідчий суддя, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на його розгляд заявником, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань документи, з урахуванням наведеного вище, дійшов висновку, що скарга є необґрунтованою і такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Святошинського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1