Справа № 202/2863/24
Провадження № 1-кс/202/1639/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000210 від 24.02.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, який народився у м. Дніпродзержинську, Дніпропетровської області, не одруженому, не працюючому, раніше судимому, обвинуваченому у іншому кримінальному провадженні за ч.2 ст.121, ч.1 ст.262 КК України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає: АДРЕСА_2

ВСТАНОВИВ:

26.02.2024 слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, яке мотивував тим, що ОСОБА_4 будучи раніше судимим, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та вчинив умисний корисливий злочин проти власності, за наступних обставин.

Так, 24.02.2024 близько 16 год. 30 хв. ОСОБА_4 разом зі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, піднялись до квартири АДРЕСА_3 , в якій мешкає ОСОБА_9 . Після чого ОСОБА_4 на грунті раптово виниклих неприязних відносин почав конфлікт з ОСОБА_9 , в ході якого у ОСОБА_4 виник умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Далі, ОСОБА_4 , перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, з корисливих мотивів та особистої зацікавленості, усвідомлюючи протиправний характер своїх злочинних дій, передбачаючи настання суспільно - небезпечних наслідків у вигляді спричинення майнової шкоди та бажаючи їх настання, розуміючи, що на усій території України, відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 (зі змінами), введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, поєднаний із насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану, підійшов до потерпілого ОСОБА_9 та наніс один удар рукою зжатою в кулак в область обличчя, після чого наніс один удар правою ногою в область спини та один удар в область потилиці. Потерпілий ОСОБА_9 будучи впевнений про застосування до нього насилля, небезпечного для життя та здоров`я взяв до своїх рук мобільний телефон моделі «Самсунг А 30» в корпусі чорного кольору з карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ Київстар НОМЕР_1 та почав здійснювати дзвінок, в цей час ОСОБА_4 скориставшись безпорадним станом потерпілого, шляхом ривка заволодів майном ОСОБА_9 а саме вищезазначеним мобільним телефоном. Після чого, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, утримуючи при собі викрадене майно, покинув місце вчинення злочину, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, тим самим спричинивши ОСОБА_9 матеріального збитку на суму 2 500,00 гривень.

24.02.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

25.02.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж) поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, в умовах воєнного стану.

Причетність до злочину ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у проваджені матеріалами (доказами) у їх сукупності.

Отже, органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів про вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк до 10 років, у зв`язку з чим до нього відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Враховуючи викладене просив слідчого суддю обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб з визначенням розміру застави у розмірі 120 000 грн. 00 коп.

У судовому засіданні прокурор доводи клопотання підтримав у повному обсязі та наполягав на його задоволенні.

Підозрюваний пояснив, що ніяких незаконних дій не вчиняв та просив застосувати щодо нього більш м`який запобіжний захід.

Захисник просив у задоволенні клопотання відмовити та обрати більш м`який запобіжний захід. Також зазначив, що повідомлена ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою, оскільки слідчі дії були проведені з суттєвим порушенням вимог КПК України. Жодного допустимого доказу на підтвердження причетності ОСОБА_4 до злочину матеріали справи не містять. Усі перелічені у клопотанні ризики є лише припущеннями сторони обвинувачення.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши доводи, якими обґрунтовується клопотання, а також документи надані стороною обвинувачення, які містяться у матеріалах справи, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів справи слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження за 0000210 від 24.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

24.02.2024 в межах даного кримінального провадження, в порядку ст.208 КПК України, затримано ОСОБА_4 , що підтверджується відповідним протоколом. При цьому слідчий суддя зазначає, що фактичне затримання відбулось саме 24.02.2024, а зазначена у протоколі затримання дата - 12.02.2024 є очевидною опискою.

25.02.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України за викладених вище обставин.

Виключною метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Під час вирішення питання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховую, що в матеріалах клопотання є достатньо фактів та інформації для його обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а саме: протокол огляду місця події від 24.02.2024; довідка про тілесні ушкодження потерпілого ОСОБА_9 ; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_11 ; протокол пред`явлення особи для впізнання потерпілому ОСОБА_9 ; протокол пред`явлення особи для впізнання свідку ОСОБА_11 ; протокол пред`явлення особи для впізнання свідку ОСОБА_10 , тощо.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Саме з огляду на таке розуміння обґрунтованості підозри слідчий суддя вирішував це клопотання, та дійшов висновку про те, що описана у клопотанні фабула, в сукупності з наданими прокурорами поясненнями та матеріалами кримінального провадження, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Однак слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не вирішував тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, достатність та допустимість доказів.

Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей лише визначив, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Проте слідчий суддя наголошує, що лише цієї умови недостатньо для обрання запобіжного заходу і враховує, що у судовому засіданні прокурором доведене, що обґрунтовано існує ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки він офіційно не працює, а отже немає сталого доходу, раніше судимий, є обвинуваченим у іншому кримінальному провадженні у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.121, ч.1 ст.262 КК України, що дає підстави виявити ті характерні ознаки, які підкріплюють твердження про небезпеку вчинення підозрюваним спроб вчинити інший злочин проти життя та здоров`я.

Що стосується ризику того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, вважаю, що на даній стадії кримінального провадження він є обґрунтованим, оскільки підозрюваний не має сталих соціальних зв`язків, цінного нерухомого або рухомого майна, що дає йому змогу у будь-яких час змінити місце проживання з метою переховування.

Інших ризиків слідчим суддею не встановлено.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3 постанови Пленуму ВСУ від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строку тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства», запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Виходячи з п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи - захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, у тому числі: середній вік та нормальний стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки за місцем мешкання; майновий стан; приходжу до висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного на даній стадії кримінального провадження.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи питання щодо обрання підозрюваному альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, приходжу до висновку про визначення підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі, що дорівнює 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме цей розмір здатний забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і не є завідомо непомірним для нього.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та іншими підозрюваними за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню з одночасним визначенням розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193,194 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)» підозрюваному ОСОБА_4 на строк 60 (шістдесят) днів, а саме з 24 лютого 2024 року до 24 квітня 2024 року.

Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала втрачає силу 25.04.2024 року о 00 год. 00 хв., якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 60 560 грн. 00 коп. (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят грн. 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілим за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити - два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Продовження цього строку можливе у порядку передбаченому ст.199 КПК України

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити до ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали буде оголошений 29.02.2024 о 17 год. 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1