справа № 619/2217/24
провадження № 1-кс/619/702/24
УХВАЛА

іменем України

18 червня 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000300 від 14 березня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Труженка, Куйбишевського району, Запорізької області, громадянина України, українця, з базовою середньою освітою, неодруженого, не працюючого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого п`ять разів, останній раз за вироком Дергачівського районного суду Харківської області від 11 листопада 2019 року за ч. 3 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, звільненого з державної установи «Темнівська виправна колонія (№ 100) 26 січня 2024 року за відбуттям строку покарання,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи умисел на незаконне поводження з вибуховими пристроями, без наданого законом дозволу, передбаченого Постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових речовин», затвердженої Наказом Міністерства Внутрішніх Справ України № 622 від 21.08.1998, положень про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 № 576, а саме: на придбання, зберігання та збут, в невстановлений в ході досудового розслідування час та в невстановленому в ході досудового розслідування місці, знайшов, тим самим придбав корпус гранати «Ф-1» та три гранати типу «ВОГ»,які у подальшому переніс та зберігав на території свого домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1 , з метою їх подальшого збуту до 22.03.2024.

22.03.2024 в період часу з 11 год 30 хв до 11 год 35 хв ОСОБА_5 , продовжуючи свою злочинну діяльність, маючи злочинний умисел, спрямований на незаконне поводження зі зброєю без передбаченого законом дозволу, зокрема на незаконне зберігання та збут, діючи з корисливих мотивів, під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, збув ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (який був залучений до конфіденційного співробітництва з працівниками поліції з додержанням вимог діючого кримінального процесуального законодавства України) корпус гранати «Ф-1» та три гранати «ВОГ», за наступних обставин.

Так, 22.03.2024 в період часу з 11 год 30 хв до 11 год 35 хв ОСОБА_5 , за попередньою домовленістю з ОСОБА_9 , зустрівся з останнім за місцем свого мешкання: АДРЕСА_1 .Після чого, перебуваючи на подвір`ї свого домоволодіння, ОСОБА_5 передав ОСОБА_9 сумку, в якій знаходились корпус гранати «Ф-1» та три гранати типу «ВОГ». ОСОБА_9 в свою чергу, в якості оплати за отримані бойові припаси, передав ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 2 700 грн 00 коп., якими останній розпорядився на власний розсуд.

22.03.2024 близько 12 год 30 хв поблизу вулиці Набережної в смт Прудянка Харківського району Харківської області, ОСОБА_9 добровільно видав працівникам поліції предмет зеленого кольору, схожий на корпус гранати «Ф-1», з позначками «386 74-», який відповідно до висновку експерта вибухово-технічної експертизи № КСЕ-19/121-24/8902 від 09.04.2024, є корпусом ручної осколкової гранати «Ф-1» та до категорії вибухових пристроїв, бойових припасів не відноситься, є конструктивно оформленим зарядом вибухової речовини (тротил) та три предмети, схожих на гранати для підствольного гранатомету, що згідно висновку судової вибухово-технічної експертизи № СЕ-19/121-24/8917-ВТХ від 10.04.2024 є трьома осколковими гранатометними пострілами ВОГ-25, які відносяться до категорії вибухових пристроїв промислового способу, виготовлення військового призначення бойових припасів.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а саме: у придбанні, зберіганні та збуту вибухових речовин, вибухових пристроїв, бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Крім того, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне поводження з бойовими припасами та вибуховими пристроями, без наданого законом дозволу, передбаченого Постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових речовин», затвердженої Наказом Міністерства Внутрішніх Справ України № 622 від 21.08.1998, положень про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 № 576, а саме: на придбання, зберігання та збут, в невстановлений в ході досудового розслідування час та в невстановленому в ході досудового розслідування місці, знайшов, тим самим придбав корпус гранати «РГД-5», гранату типу «ВОГ», два запали до гранати «УЗРГМ-2», патрони 5,45 у кількості 48 шт., патрони 7,62 у кількості 105 шт.,які у подальшому переніс та зберігав на території свого домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1 , з метою їх подальшого збуту до 18.04.2024.

18.04.2024 в період часу з 09 год 31 хв до 09 год 36 хв ОСОБА_5 , за попередньою домовленістю з ОСОБА_9 , зустрівся з останнім за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 .Після чого, перебуваючи на подвір`ї свого домоволодіння, ОСОБА_5 передав ОСОБА_9 полімерний пакет, в якому знаходились: корпус гранати «РГД-5», граната типу «ВОГ», два запали до гранати «УЗРГМ-2», патрони 5,45 у кількості 48 шт., патрони 7,62 у кількості 105 шт.ОСОБА_9 в свою чергу, в якості оплати за отримані бойові припаси, передав ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 3 000 грн 00 коп., якими останній розпорядився на власний розсуд.

18.04.2024 року поблизу будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_9 добровільно видав працівникам поліції предмет, схожий на корпус гранати «РГД-5», зеленого кольору «2908-13-91», який відповідно до висновку вибухово-технічної експертизи №СЕ-19/121-24/12625-ВТХ від 16.05.2024 є корпусом ручної гранати «РГД-5», промислового способу виготовлення. В окремому стані (без засобу підриву) до категорії вибухових пристрої, бойових припасів не відноситься, є конструктивно оформленим зарядом вибухової речовини. Два предмети, схожих на запал до гранати «УЗРГМ-2 «99-85, УЗРГМ-2 583», які відповідно до висновку вибухово-технічної експертизи № СЕ-19/121-24/12626-ВТХ від 16.05.2024 є двома підривачами до ручних гранат типу УЗРГМ-2, промислового способу виготовлення, які є вибуховими пристроями, до категорії бойових припасів не належать, а також предмет, схожий на гранату для підствольного гранатомету, що має маркування «VMG-K 33», який відповідно до висновку вибухово-технічної експертизи № СЕ-19/121-24/12627-ВТХ від 16.05.2024 є 40-мм пострілом осколковим гранатометним (аналог ВОГ-25) та відноситься до категорії вибухових пристроїв (бойових припасів), також предмети, схожі на патрони 5,45 у кількості 48 шт., з маркуванням червоного кольору, які згідно висновку судово-балістичної експертизи № СЕ-19/121-24/11247-БЛ від 22.04.2024 є боєприпасами, бойовими проміжними патронами калібру 5,45х39 АК, що призначені для стрільби зі зброї системи Калашникова, а також з іншої нарізної вогнепальної зброї відповідного калібру та типорозміру патронника (автомати, кулемети). 10 перевірених патронів придатні до стрільби, зовнішній вигляд та технічний стан 38 патронів, що залишилися дають підстави припускати і їх придатність до стрільби; предмети, схожі на патрони 7,62 у кількості 105 шт., з маркуванням червоного кольору які згідно висновку судово-балістичної експертизи № СЕ-19/121-24/11248-бл від 22.04.2024 надані на дослідження 105 патронів відносяться до категорії боєприпасів, та є бойовими проміжними патронами калібру 7,62х39 АК, що призначені для стрільби зі зброї системи Калашникова, а також з іншої нарізної вогнепальної зброї відповідного калібру та типорозміру патронника (автомати, кулемети). 15 відстріляних патронів придатні до стрільби, зовнішній вигляд та технічний стан 90 патронів, що залишилися дають підстави припускати і їх придатність до стрільби.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, а саме у придбанні, зберіганні та збуту вибухових речовин, вибухових пристроїв, бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

17.06.2024 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: - протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 15.03.2024; - протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 15.03.2024; - протоколом огляду грошових купюр від 22.03.2024; - протоколом огляду покупця від 22.03.2024; - протоколом огляду відкритої ділянки місцевості поблизу вулиці Набережної в смт Прудянка Харківського району Харківської області від 22.03.2024; - протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.03.2024; - протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 22.03.2024; - висновком експерта № СЕ-19/121-24/8902-ВТХ від 09.04.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи; - висновком експерта № СЕ-19/121-24/8917-ВТХ від 10.04.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи; - розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 16.04.2024; - протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 16.04.2024; - протоколом огляду грошових купюр від 18.04.2024; - протоколом огляду покупця від 18.04.2024; - протоколом огляду відкритої ділянки місцевості поблизу будинку АДРЕСА_1 від 18.04.2024; - протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ; - розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 25.04.2024; - висновком експерта № СЕ-19/121-24/11248-БЛ від 22.04.2024 за результатами проведення судової балістичної експертизи; - висновком експерта № СЕ-19/121-24/11247-БЛ від 22.04.2024 за результатами проведення судової балістичної експертизи; - висновком експерта № СЕ-19/121-24/12625-ВТХ від 16.05.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи; - висновком експерта № СЕ-19/121-24/12626-ВТХ від 16.05.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи; - висновком експерта № СЕ-19/121-24/12627-ВТХ від 16.05.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи; - додатковим допитом свідка ОСОБА_14 від 03.05.2024; - протоколом допиту ОСОБА_16 від 17.05.2024; - розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-відеоконтроль за особою від 22.05.2024; - розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-відеоконтроль за особою від 22.05.2024; - протоколом огляду відеозаписів від 25.05.2024; - протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 27.05.2024; - протоколом огляду відеозаписів за участі свідка ОСОБА_17 від 27.05.2024; - протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 27.05.2024; - протоколом огляду відеозаписів за участі свідка ОСОБА_18 від 27.05.2024; - висновком експерта №СЕ-19/121-24/14786-ВЗ від 11.06.2024 за результатами проведення судової експертизи звуко- та відеозапису.

Метою і підставами застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою згідно з пп. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених пп. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні просили відмовити в задоволені клопотання, посилаючись на те, що ризики не доведені, при цьому захисник зазначив, що орган обвинувачення ризики,передбачені пп. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовує на припущеннях.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, слідчий суддя доходить до наступного.

Так, в провадженні слідчого відділення ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000300 від 14 березня 2024 року, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Законодавчі підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою .

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити: (1) чи набула особа статусу підозрюваної; (2) чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення; (3) чи наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України; (4) чи наявні інші обставини, які враховуються при застосуванні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України; (5) чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження; (6) який розмір застави необхідно визначити як альтернативний триманню під вартою запобіжний захід та які обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідно покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Запобіжні заходи на стадії досудового розслідування можуть застосовуватися лише до підозрюваного.

За змістом ч. 1 ст. 42 КПК України, статус підозрюваного має, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Частиною 1 статті 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: (1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; (2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; (3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, складено і підписано 17.06.2024 та вручено останньому 17 червня 2024 року.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останнього до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів:

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 15.03.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 15.03.2024;

-протоколом огляду грошових купюр від 22.03.2024;

-протоколом огляду покупця від 22.03.2024;

-протоколом огляду відкритої ділянки місцевості поблизу вулиці Набережної в смт Прудянка Харківського району Харківської області від 22.03.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.03.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 22.03.2024;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/8902-ВТХ від 09.04.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/8917-ВТХ від 10.04.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи;

-розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 16.04.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 16.04.2024;

-протоколом огляду грошових купюр від 18.04.2024;

-протоколом огляду покупця від 18.04.2024;

-протоколом огляду відкритої ділянки місцевості поблизу будинку АДРЕСА_1 від 18.04.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від ;

-розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 25.04.2024;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/11248-БЛ від 22.04.2024 за результатами проведення судової балістичної експертизи;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/11247-БЛ від 22.04.2024 за результатами проведення судової балістичної експертизи;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/12625-ВТХ від 16.05.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/12626-ВТХ від 16.05.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/12627-ВТХ від 16.05.2024 за результатами проведення судової вибухотехнічної експертизи;

-додатковим допитом свідка ОСОБА_14 від 03.05.2024;

-протоколом допиту ОСОБА_16 від 17.05.2024;

-розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-відеоконтроль за особою від 22.05.2024;

-розсекреченим протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-відеоконтроль за особою від 22.05.2024;

-протоколом огляду відозаписів від 25.05.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 27.05.2024;

-протоколом огляду відеозаписів за участі свідка ОСОБА_17 від 27.05.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 27.05.2024;

-протоколом огляду відеозаписів за участі свідка ОСОБА_18 від 27.05.2024;

-висновком експерта № СЕ-19/121-24/14786-ВЗ від 11.06.2024 за результатами проведення судової експертизи звуко- та відеозапису.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини 1 статті 177 КПК, а саме: - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; - знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_5 можливості переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні умисних злочинів проти громадської безпеки, за який законом передбачено максимальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років позбавлення волі, що свідчить про реальні спроби уникнення кримінальної відповідальності шляхом переховування від правоохоронних органів та суду.

Враховуючи встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Ризики щодо можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Як встановлено під час судового засідання, на цей час досудове розслідування кримінального провадження триває, вирішується питання про проведення низки слідчих дій, з метою отримання доказів, з урахуванням механізму злочинної діяльності підозрюваного, знищення доказів даного кримінального провадження полягає у можливості знищення будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На підставі вказаного, слідчий суддя доходить висновку про доведеність стороною обвинувачення наявності та актуальності ризику знищення, спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження на час розгляду клопотання.

Ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані підчас допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Покази свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_5 як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Наявність інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, у разі визнання винуватим у вчиненні якого йому може загрожувати покарання, у тому числі, у виді позбавлення волі. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування пільгових інститутів кримінального права.

Наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що ОСОБА_5 неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, не маєпостійних джерел та засобів для існування, у зв`язку з наявністю встановлених у судовому засіданні ризиків слідчий суддя переконаний, що застосування більш м`яких запобіжних заходів таких, як особисте зобов`язання, особиста порука або ж домашній арешт не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків з урахуванням обставин інкримінованих злочинів, а також даних про особу підозрюваного.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк тримання під вартою строком на 60 діб

Альтернативний запобіжний захід.

Згідно із ч. 3ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, відповідно до положень п.3 ч.5 ст.182 КПК України, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, визначає ОСОБА_5 заставу у розмірі 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 840 гривень, та покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України. При визначенні розміру застави, слідчий суддя враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, який не працює, відсутні відомості щодо наявності у підозрюваного рухомого та нерухомого майна, та вважає визначений розмір застави достатнім для гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та таким, що не є завідомо непомірним для останнього.

Визначення розміру застави у даному випадку з урахуванням всіх вищезазначених обставин та тяжкості інкримінованого злочину забезпечує дотримання судом прав особи, передбачених Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Висновки за результатами розгляду клопотання.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_5 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім інкримінованого злочину, про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення ним дій, передбачених пп. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави.

Слід також зазначити, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000300 від 14 березня 2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Труженка, Куйбишевського району, Запорізької області, громадянина України, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів, а саме - до 16 серпня 2024 року включно.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , взяти під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту фактичного затримання, тобто з 18 червня 2024 року з 17год 00 хв. до 16 серпня 2024 року включно.

Строк дії ухвали (в частині тримання під вартою) до 17 год 00 хв 16 серпня 2024 року (включно).

Визначити ОСОБА_5 суму застави у розмірі 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок : ТУ ДСА України в Харківській області (Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249; Банк отримувача Державна казначейська служба України (м. Київ), код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок: UA 0006674 (призначення платежу - застава), протягом дії ухвали.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом строку дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 16 серпня 2024 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Дергачівський районний суд Харківської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали надіслати учасникам судового провадження та керівнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України - для виконання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Зобов`язати слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного про його тримання під вартою.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити під розпис ОСОБА_5 , захиснику ОСОБА_4 , прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляції до суду апеляційної інстанції, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали оголошений учасникам судового провадження в приміщенні Дергачівського районного суду Харківської області 20 червня 2024 року о 16 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1