УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року

м. Київ

справа № 757/17935/24-к

провадження № 51-3444 ск 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 07 червня 2024 року про відмову у відкритті апеляційного провадження,

встановив:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 квітня 2024 року задоволено скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах PUMORI ENTERPRISES INVESTMENTS LTD та зобов`язано старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 та/або іншу уповноважену особу, що здійснює розслідування кримінального провадження № 0000073 від 22 листопада 2012 року, розглянути клопотання потерпілого та цивільного позивача у кримінальному провадженні від 01 квітня 2024 року про проведення слідчих (розшукових) дій - допиту свідків, за участі представника потерпілого/цивільного позивача - адвоката ОСОБА_5 , ОСОБА_7 ( ОСОБА_7 ), ОСОБА_9 ( ОСОБА_9 ), ОСОБА_11 ( ОСОБА_11 ), ОСОБА_13 ( ОСОБА_13 ), ОСОБА_15 ( ОСОБА_15 ), про що повідомити заявника у відповідності до вимог статті 220 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 червня 2024 рокувідмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою прокурора на вищевказану ухвалу слідчого судді.

У касаційній скарзі прокурор порушує питання про перегляд вказаної ухвали апеляційного суду в касаційному порядку. Посилається на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Зазначає, що 16 лютого 2023 року слідчим у кримінальному провадженні винесено постанову, якою відмовлено у визнанні «Pumori Enterprises Investments LTD» потерпілим. Посилається на позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 9901/540/19 від 11 березня 2021 року, відповідно до якої скасування постанови слідчого про відмову у визнанні потерпілим не наділяє автоматично заявника статусом потерпілої особи у кримінальному провадженні. При цьому, зазначає, що «Pumori Enterprises Investments LTD» майнової шкоди у вказаному кримінальному провадженні не завдано, а тому слідчим прийнято відповідне рішення та 11 квітня 2024 року повідомлено адвоката ОСОБА_5 листом, який слідчим суддею необґрунтовано не взято до уваги, що істотно вплинуло на його висновки при розгляді скарги.

Акцентує увагу на тому, що кримінальним процесуальним законом слідчий суддя не уповноважений визнавати особу потерпілою/цивільним позивачем. А тому, приймаючи рішення, яким зобов`язано розглянути клопотання потерпілого та цивільного позивача про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, суддя вийшла за межі своїх повноважень, визначивши за «Pumori Enterprises Investments LTD» відповідний процесуальний статус.

Вказує на те, що в ході досудового розслідування приймались рішення про накладення арешту на майно, зокрема, окреме майно компанії «Pumori Enterprises Investments LTD». Стверджує, що вказана компанія набула статусу третьої сторони, щодо майна якої вирішувалось питання про арешт та відповідно до частини 3 статті 64-2 КПК, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Також, зазначає, що під час досудового розслідування ОСОБА_17 і ОСОБА_18 допитані слідчими як свідки у кримінальному провадженні та на даний час у слідства відсутні підстави для проведення додаткового допиту вказаних осіб за участі представника «Pumori Enterprises Investments LTD».

Звертає увагу на те, що у Вищому антикорупційному суді здійснюється розгляд судової справи № 991/5746/23 за позовом Міністерства юстиції України до ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 , ОСОБА_22 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів, у тому числі «PumoriEnterprises Investments LTD» про застосування санкції, передбаченої пунктом 11 частини 1 статті 4 Закону України «Про санкції».

Вказує на те, що заява представника компанії «Pumori Enterprises Investments LTD» про проведення слідчих (розшуковик) дій - допиту вказаних свідків, на переконання сторони обвинувачення спрямована не на виконання завдання кримінального провадження, відповідно до статті 2 КПК, а, ймовірно, на отримання доступу до відомостей, які можуть бути використані для перешкоджання судовому розгляду справи у Вищому антикорупційному суді.

Тому, на думку прокурора, апеляційний суд безпідставно відмовив у відкритті апеляційного провадження за його апеляційною скаргою на вказану ухвалу слідчого судді.

Водночас, посилається на правові позиції, які містяться в постановах Верховного Суду від 05 липня 2022 року (справа № 757/27041/21-к), від 14 березня 2023 року (справа № 760/5570/22), від 12 червня 2018 року (справа № 757/49263/15-к), та у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року (справа 237/1459/17, 243/6674/17-к).

Перевіривши доводи касаційної скарги та додані до неї копії судових рішень, Суд дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити на таких підставах.

Положеннями частини 3 статті392 КПК передбачено, що в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з вимогами частини 3 статті 307 КПК ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скарги на відмову слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, визначених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Статтею 309 КПК визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді під час досудового розслідування, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

Крім того, частиною 2 статті 309 КПК передбачено, що під час досудового розслідування також можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження або на рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження на підставі пункту 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру чи відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру, повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора або відмову у відкритті провадження по ній.

У частині 3 статті 309 КПК встановлено, що скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Таким чином, ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30 квітня 2024 року, якою зобов`язано старшого слідчого або іншу уповноважену особу, що здійснює розслідування кримінального провадження, розглянути клопотання потерпілого та цивільного позивача у кримінальному провадженні про проведення слідчих (розшукових) дії - допит свідків, не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Згідно з частиною 4 статті 399 КПК суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Отже, апеляційний суд, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді, діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Доводи касаційної скарги прокурора щодо недотримання апеляційним судом загальних засад кримінального провадження є непереконливими.

Оскільки частиною 6 статті 9 КПК передбачено, що коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього Кодексу. Однак, у цьому випадку не виникає питань, які б не було врегульовано чи неоднозначно застосовано нормами КПК. А тому немає підстав вважати, що апеляційний суд, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження не дотримався загальних засад кримінального провадження щодо забезпечення права на оскарження процесуальних рішень.

Крім того, посилання прокурора на постанови Верховного Суду від 05 липня 2022 року (справа № 757/27041/21-к), від 14 березня 2023 року (справа № 760/5570/22), від 12 червня 2018 року (справа № 757/49263/15-к), постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року (справа 237/1459/17 та 243/6674/17-к), від 11 березня 2021 року (справа № 9901/540/19) є нерелевантними.

Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги та вважає, що у відкритті провадження за касаційною скаргою прокурора слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючисьпунктом 2 частини 2 статті 428 КПК, Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою прокурора ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 07 червня 2024 року про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3