Справа № 754/7658/24
У Х В А Л А

Іменем України

30 травня 2024 року Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Крюкове Черемисинівського району Курської області, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, не працюючого, є інвалідом 2 групи зі слів, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий:

- 19.12.2013 Деснянським районним судом м.Києва за ч.2 ст.121, ч.1 ст.125, 70 КК України до 8 років позбавлення волі, звільнений 11.06.2021 по відбуттю покарання;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000246 від 02.02.2024,-

ВСТАНОВИВ:

29.05.2024 слідчий Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що у СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000246 від 02.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що28.01.2024 приблизно о 04 год. 00 хв. ОСОБА_4 , знаходячись у приміщенні квартири АДРЕСА_3 по запрошенню власника квартири ОСОБА_6 , ОСОБА_4 побачив в кімнаті потерпілої мобільний телефон зеленого кольору Xiaomi Redmi 9А 2/32 GB, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 SN: НОМЕР_3 , вартістю 3212 грн., з сім карткою мобільного оператора Київстар НОМЕР_4 (яка матеріальної цінності не становить), що належить потерпілій ОСОБА_6 , після чого, у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, який введено з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та неодноразово продовжено Указами Президента України від 14.03.2022№133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 №341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 №757/2022, від 06.02.2023 № 58/2023, від 01.05.2023 № 254/2023, від 26.07.2023 №451/2023, від 06.11.2023 №734/2023, від 05.02.2024 №49/2024 строком на 90 діб.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 таємно викрав з квартири, належне ОСОБА_6 майно, а саме: мобільний телефон зеленого кольору Xiaomi Redmi 9А 2/32 GB, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 SN: НОМЕР_3 , вартістю 3212 грн., з сім карткою мобільного оператора Київстар НОМЕР_4 (яка матеріальної цінності не становить).

Після чого, ОСОБА_4 разом із викраденим майном залишив місце вчинення кримінального правопорушення та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_6 майнової шкоди на загальну суму 3212 грн.

Слідчий зазначає, що у кримінальному провадженні №0000246 від 02.02.2024 наявна обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст185 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

29.05.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст 185 КК України.

Також необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий доводить наявністю ризиків,передбачених п.1, 3, 5 ч.1ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудовогорозслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потрепілу у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

За таких підстав слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований, зокрема до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Так, СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні№ 0000246 від 02.02.2024.

29.05.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст 185 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності, а саме: протоколом про прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення та іншу подію від 02.02.2024; протоколом огляду місця події від 02.02.2024, проведеного за адресою: АДРЕСА_4 ; показами потерпілої ОСОБА_6 від 02.02.2024; протоколом впізнання особи за фотознімками від 07.02.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.03.2024; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_6 від 19.03.2024.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Також така обґрунтованість підозри стороною захисту у судовому засіданні визнавалася та не спростовувалась.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, та позицію сторони захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. А як зазначено в п. 111-112 рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії», обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Так, в обґрунтування застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор зазначив, що існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинятиме інші кримінальні правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Ризик того,що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене безальтернативне покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив,що суворість передбаченого покаранняє суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Такий ризик, на думку слідчого судді, є досить високим, так як ОСОБА_4 ніде не працює, не одружений, утриманців немає, міцність його зв`язків не є досить високою, а тому може з метою уникнення від кримінальної відповідальності переховування від органу досудового розслідування. Відтак слідчий суддя вважає, що даний ризик є досить вірогідним та доведеним стороною обвинувачення.

Щодо ризику впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання свідка, які будуть надані останнім безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ним в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідком своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб - шляхом залякування, погроз, умовляння.

Щодо ризику, що підозрюваний може вчинити інші кримінальні правопорушення, на думку слідчого судді є досить високим, оскільки підозрюваний є особою працездатного віку, проте офіційно не працевлаштований - у нього відсутні законні джерела для існування..

Відтак слідчий суддя доходить висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що у даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також слідчий суддя вважає, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими,а прокурор в повному обсязі довів, що обмеження права підозрюваного на свободу є виправданим. З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та що запобіжний захід у виді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченимст. 177 КПК України. На переконання слідчого судді, такий висновок узгоджується з вимогами ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, так як тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою з наведених підстав виправдане існуванням суспільного інтересу на забезпечення належного досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо тяжкого кримінального правопорушення.

При прийнятті рішення слідчий суддя також враховує, що відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

За встановлених обставин слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та доведеним прокурором у судовому засіданні, а застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою в даному випадку відповідатиме його особі, обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує втручання у право підозрюваної на особисту свободу та недоторканість.

Крім того, стороною захисту не надано беззаперечних доказів, які б свідчили, що інший захід забезпечення кримінального провадження, ніж тримання під вартою, зможе належним чином усунути ризики, які передбачені ст. 177 КПК України. Доводи підозрюваного щодо відсутності заявлених ризиків, слідчий суддя вважає безпідставними, недоведеними у судовому засіданні.

При цьому слідчий суддя також враховує обставини, визначені ст. 178 КПК України, і відповідно до наданих доказів приймає до уваги відсутність у підозрюваного постійного місця роботи, його соціальні зв`язки, які не є міцними та доходить висновку, що обраний запобіжний захід є пропорційним меті та завданням цього кримінального провадження.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на те, що кримінальне правопорушення стосується охоронюваного законом права власності та вчинено з корисливих мотивів, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560 гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Керуючись ст.ст. 176-179, 182,183, 184, 193, 194, 196, 197, 198, 199,369-372,376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 щодо підозрюваного ОСОБА_4 -задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 - запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 рахувати з моменту оголошення ухвали, тобто з 15 год. 20 хв. 29 травня 2024 року.

Строк дії ухвали - до 27 липня 2024 року включно.

Одночасно ОСОБА_4 визначити запобіжний захід у виді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 60560 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м.Києві, рахунок UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави такі обов`язки:

-прибувати до слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП в м.Києві із встановленою періодичністю;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого ОСОБА_5 , прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , слідчого суддю Деснянського районного суду м.Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1