ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/61/24 Справа № 712/1821/24 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря за участю скаржника прокурора ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 лютого 2024 року на бездіяльність посадової особи Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність посадової особи Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення.

Скарга мотивована, зокрема, тим, що 09.02.2024 року скаржник надіслав на електронну адресу Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону заяву про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 366, ст. 367 КК України вчинені службовою особою Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 , який за ознаками службової недбалості, вніс до офіційного документу (відповідь на подане 08.02.2024 клопотання) завідомо неправдиві відомості про відсутність у ОСОБА_6 статусу потерпілого у кримінальному провадженні № 0000004.

Крім того, ОСОБА_6 подавав заяву про вчинення службовою особою УСБУ в Черкаській області ОСОБА_9 кримінальних правопорушень щодо ОСОБА_6 , котрий зловживаючи службовими обов`язками вніс до офіційного документа (рапорта) завідомо неправдиві відомості та здійснив завідомо неправдиве повідомлення до органа досудового розслідування, в рамках кримінального провадження № 0000027, про вчинення ОСОБА_6 особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України (державна зрада).

09.02.2024 року ОСОБА_6 отримав від керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону відповідь на подану заяву про вчинені кримінальні правопорушення, котрий істотно порушивши вимоги ст. 214 КПК України, відмовив у задоволенні даної заяви та не вніс до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинені кримінальні правопорушення, що вказує на бездіяльність уповноваженої особи та відповідно до вимог ст. 303 КПК України ОСОБА_6 має право оскаржити до суду дану бездіяльність, про що керівник Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_10 «забув» вказати у своїй відповіді.

В зв`язку з вищевикладеним просив слідчого суддю постановити ухвалу, якою зобов`язати службову особу Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, яка здійснює реєстрацію заяв чи повідомлень про кримінальні правопорушення, зареєструвати заяву ОСОБА_6 від 09.02.2024 року та внести відомості до ЄРДР про кримінальні правопорушення, передбачені ст. ст. 366, 367 КК України, вчиненні службовою особою Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 , котрий з ознаками службової недбалості, вніс до офіційного документу завідомо неправдиві відомості про відсутність у ОСОБА_6 статусу потерпілого у кримінальному провадженні № 0000004.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 лютого 2024 року у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадової особи Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що доводи, наведенні ОСОБА_6 у поданій ним заяві про вчинення кримінальних правопорушень, є недостатніми для обґрунтованого висновку вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення та внесення до ЄРДР, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для ініціювання досудового розслідування лише з огляду на суб`єктивні припущення заявника про вчинення ним протиправних дій.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 15.02.2024 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_6 задовольнити повністю.

В обґрунтування мотивів апеляційної скарги вказує, що з ухвалою суду не погоджується та вважає її упередженою, необґрунтованою та такою, що не відповідає нормам КПК України, оскільки суддя не надав належної оцінки факту бездіяльності посадової особи Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення та дійшов необґрунтованого висновку.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 23.11.2021 року в кримінальній справі № 332/1189/18 вказав, що ст. 214 КПК України не передбачає можливості не вносити відповідні відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР.

Скаржник зазначає, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР за правилами ст. 214 КПК України, а якщо таких відомостей не має за правилами ЗУ «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватися як розмежувальна для цих двох видів звернень.

Скаржник звертає увагу на те, що слідчий суддя здійснювала розгляд скарги ОСОБА_6 за правилами ЗУ «Про звернення громадян», а не за правилами вимог ст. 214 КПК України та здійснювала оцінку обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення скаржника, який просив апеляційну скаргу задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

З матеріалів справи вбачається, що 08.02.2024 року ОСОБА_6 звернувся до керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону з клопотанням про проведення слідчих дій у рамках кримінального провадження № 000004, в тому числі допиту потерпілого ОСОБА_6

08.02.2024 року керівник Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_11 , за результатами розгляду клопотання ОСОБА_6 від 08.02.2024, надав йому відповідь за № 285ВИХ-24 згідно якої, беручи до уваги те, що ОСОБА_6 не є суб`єктом визначеним ст. 220 КПК України, оскільки він не є потерпілим у кримінальному провадженні № 000004, подане ним клопотання від 08.022024 розгляду в порядку ст. 220 КПК України не підлягає.

09.02.2024 року ОСОБА_6 звернувся до Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону із заявою про вчинення кримінальних правопорушень за ст. 366, ст. 367 КК України керівником Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 , а саме, на думку заявника, вніс завідомо неправдиві відомості до офіційного документу про відсутність у ОСОБА_6 статусу потерпілого у кримінальному провадженні № 000004.

09.02.2024 року Черкаською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Центрального регіону відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР, оскільки не вбачається підстав. Крім того, повідомлено ОСОБА_6 , що у кримінальному провадженні № 000004 він являється заявником, а не потерпілим, який наділений правами визначеними ч. 2 ст. 60 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

В оскаржуваній ухвалі слідчий суддя дійшов висновку,що доводи, наведенні ОСОБА_6 у поданій ним заяві про вчинення кримінальних правопорушень є недостатніми для обґрунтованого висновку вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення та внесення до ЄРДР, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для ініціювання досудового розслідування лише з огляду на суб`єктивні припущення заявника про вчинення ним протиправних дій.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 зазначив, що бездіяльність посадової особи Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону полягає у тому, що скаржник надіслав заяву про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 366, ст. 367 КК України вчинені службовою особою Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 , який за ознаками службової недбалості, вніс до офіційного документу (відповідь на подане 08.02.2024 клопотання) завідомо неправдивих відомостей про відсутність у ОСОБА_6 статусу потерпілого у кримінальному провадженні № 0000004

Перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає правильним висновок слідчого судді стосовно відсутності в Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 .

Надаючи відповідну оцінку доводам апеляційної скарги, колегія суддів виходить із того, що за змістом ст. 214 КПК реєстрації в ЄРДР підлягають із подальшим здійсненням досудового розслідування не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг із ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).

При цьому відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, котрі можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298).

Тобто, згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про вчинення кримінального правопорушення лише за наявності інформації про існування обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (реальність конкретної події: часу, місця, способу та інших фактів), а не будь-яких даних, повідомлених заявником. Аналогічний підхід щодо застосування відповідної норми було наведено Судовою палатою у кримінальних справах Верховного Суду України 01.07.2013 у висновку щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, згідно з яким положення ч. 1 ст. 214 КПК зобов`язують слідчого внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки за заявою або повідомленням, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

Водночас, якщо обставини, зазначені в заяві або повідомленні про вчинення кримінального правопорушення, не містять відомостей про вчинення будь-яких дій чи бездіяльності, які можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення, інформація щодо них не має вноситися до ЄРДР і досудове розслідування стосовно таких подій не повинно проводитися. Зазначений підхід відповідає позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18. Й оцінюючи обставини, вказані в заяві/повідомленні, слідчий, дізнавач або прокурор має враховувати положення КК, які визначають, що вважається кримінальним правопорушенням.

Поруч із зазначеним, колегія суддів звертає увагу й на те, що із введенням у дію у 2012 році нового КПК інститут дослідчої перевірки та стадію порушення кримінальної справи було скасовано, у зв`язку з чим досудове розслідування згідно з нормами чинного кримінального процесуального закону розпочинається не з винесення постанови про порушення кримінальної справи чи проведення сукупності дослідчих дій у вигляді дослідчої перевірки, а з внесення до бази даних (ЄРДР) відомостей, що містять ознаки кримінального правопорушення. І відповідні відомості вносяться лише тоді, коли у заяві наведені не будь-які обставини, а лише ті, у яких містяться відомості, згідно з якими певні дії чи бездіяльність можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення.

Отже, при вирішенні справи за скаргою ОСОБА_6 слідчим суддею надано правильне тлумачення змісту ст. 214 КПК.

З огляду на наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадової особи Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, оскаржувану ухвалу постановлено з дотриманням норм кримінального процесуального закону, й неповноти судового розгляду чи невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження або неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність не встановлено.

За таких обставин колегія судів апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишає без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.

Керуючись ст.ст. 107, 303, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 лютого 2024 року на бездіяльність посадової особи Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення - залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4