Справа № 460/1572/18
Провадження №1-кп/944/85/24
26.03.2024 рокум.Яворів
Яворівський районний суд Львівської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
в провадженні Яворівського районного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
В судовому засіданні захисники обвинуваченого ОСОБА_4 адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подали клопотання про призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документу. В обґрунтування клопотання зазначають, що при дослідженні письмових документів наданих стороною обвинувачення, зокрема ухвал апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно ОСОБА_4 було встановлено, що ухвали виготовлені на аркуші паперу А4 частково друкованим, частково рукописним способом. Під час візуального огляду вбачається, що рукописний текст ухвал та підписи від імені слідчих суддів різняться між собою за зовнішнім виглядом та транскрипцією написання, насиченістю кольорів написання даного тексту. Ухвали різних суддів заповненні одним почерком незважаючи на те, що ставить під сумнів автентичність та законність даних ухвал. На переконання сторони захисту при ухвалення даних рішень не дотримано таємниці нарадчої кімнати та, як убачається із рукописного тексту ухвал складені не суддею, який би мав дане рішення ухвалювати. Враховуючи наведене просять призначити у справі комплексну судову почеркознавчу та судову технічну експертизу документу, на вирішення експерта поставити ряд питань, зазначених у клопотанні, проведення такої доручити експертам Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції України, а провадження у справі зупинити.
Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання захисників.
Прокурор в судовому засіданні клопотання захисників заперечив та зазначив, що, згідно вимог ст.242 КПК України, експертиза призначається за клопотанням сторони кримінального провадження для з`ясування обставин, що маються значення для кримінального провадження, де чітко має бути зазначено які саме обставини зможе підтвердити чи спростувати експертиза. Питання, які ставить сторона захисту для проведення експертизи щодо того чи різними особами здійснені тексти та підписи не матиме значення та жодних правових наслідків. З огляду на те, що така експертиза не сприятиме з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, в розумінні ст.242 КПК України, підстави для її проведення відсутні. У випадку, якщо сторона захисту вбачає підробку документів, вона вправі звернутися із заявою про вчинення кримінального правопорушення до правоохоронних органів.
Заслухавши клопотання захисників, думку прокурора та обвинуваченого, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
В свою чергу, ч. 1 ст. 242 КПК України визначає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Стороною захисту заявлено клопотання про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи ухвал слідчих суддів Апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, однак процесуальні документи про надання дозволу на проведення НСРД не є самостійним доказом у кримінальному провадженні. Процесуальні документи, які стали підставою для проведення НСРД, не є документами у розумінні частини другої статті 99 КПК, оскільки не містять зафіксованих та зібраних оперативними підрозділами фактичних даних про протиправні діяння.
В ухвалі слідчого судді про проведення НСРД немає жодних відомостей, які можуть бути доказами у конкретному кримінальному провадженні. Ця ухвала за своєю правовою природою є процесуальною підставою для отримання доказів. Але сам доказ вона не підміняє і у доказ не трансформується. Ухвала слідчого судді про проведення НСРД повинна досліджуватися судом лише з метою оцінки допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД. (Постанова Верховного Суду від 18.06.2020 року у справі №711/7900/17).
Слід зазначити, що визначальним атрибутом судового рішення як офіційного документу є зокрема, але не виключно, дата його ухвалення, підпис особи, яка його підписала, печатка установи, яка завірила такий підпис тощо. Рукописний текст документу, як такий, не свідчить про відсутність атрибутивності документу та його недійсності.
Враховуючи системний аналіз КПК України та вищенаведене, суд неуповноважений визнавати ухвали про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій незаконними, вказані ухвали не можуть бути предметом проведення експертизи, такі ухвали повинні досліджуватись судом в силу вимог ч. 1 ст. 89 КПК України з метою оцінки допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД та лише в нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку.
Таким чином, клопотання захисників обвинуваченого є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 242-244, 332 КПК України, суд,
у задоволенні клопотання захисників обвинуваченого адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_7 про призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документу у кримінальному провадженні - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1