Справа № 461/3745/24
Провадження № 1-кс/461/3045/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2024 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000208 від 22.02.2024, за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Гайдайки Волочиського району Хмельницької області, громадянки України, українки, непрацюючої, з середньою освітою, розлученої, маючої на утриманні неповнолітню дитину, не депутата, не інваліда, відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Галицького районного суду м. Львова звернувся з клопотанням старший слідчий в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області майор поліції ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000208 від 22.02.2024, за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів, маючи умисел на отримання незаконного прибутку, за попередньою змовою групою осіб із невстановленою досудовим розслідуванням особою, здійснювала діяльність метою якої було організація забезпечення зайняття проституцією іншими особами.

У невстановлений досудовим розслідуванням точний час, але не пізніше 14.05.2024, ОСОБА_5 за попередньою змовою групою осіб із на даний час невстановленою досудовим розслідуванням особою, розміщували фотографії повій з пропозицією надання платних інтимних послуг у всесвітній Інтернет-мережі на сайтах: «lvov.ukrgo.com» та «keksik.net» із зазначенням номерів мобільних телефонів: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 .

За одну годину надання платних сексуальних послуг, клієнти платили грошові кошти в розмірі 3500 гривень.

З метою забезпечення зайняття проституцією іншими особами, ОСОБА_5 спільно із невстановленою досудовим розслідуванням особою, орендували квартири для надання сексуальних послуг за грошову винагороду за адресами: АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 де свою діяльність здійснювали повії: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , діяльність яких контролювали ОСОБА_5 та невстановлена досудовим розслідуванням особа.

В свою чергу, повії отримували заробітну плату за виконану роботу в розмірі 50 відсотків, від загальної суми замовлення, а решта суми ОСОБА_5 та невстановлена досудовим розслідуванням особа роз приділяли між собою.

В подальшому, 28.03.2024, близько 15.38 год. ОСОБА_11 (особа залучена до конфіденційного співробітництва), за допомогою свого мобільного телефону здійснив дзвінок на номер НОМЕР_1 , котрий був розміщений ОСОБА_5 та невстановленою досудовим розслідуванням особою на сайтах по наданню платних інтимних послуг: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та «keksik.net». В ході розмови та листування за допомогою мобільного додатку «Telegram» особа жіночої статі повідомила про вартість надання сексуальних послуг у сумі 3500 гривень за одну годину та 2500 гривень за пів години надання таких, за адресою: АДРЕСА_5 та останній виявив бажання скористатись інтимними послугами, та домовились про зустріч о 18.00 год. того ж дня.

В свою чергу ОСОБА_5 за попередньою змовою групою осіб із невстановленою досудовим розслідуванням особою, організували зустріч клієнта того ж дня, та ОСОБА_11 прибув на обумовлену адресу, де його зустріла повія ОСОБА_8 . Перебуваючи у квартирі АДРЕСА_6 ОСОБА_11 передав грошові кошти в сумі 3500 гривень повії ОСОБА_8 , за послуги сексуального характеру та вступив з останньою у статеві зносини. Відповідно ОСОБА_5 , спільно із невстановленою досудовим розслідуванням особою вчинила сутенерство стосовно ОСОБА_12 .О

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у сутенерстві, тобто у вчиненні дій по забезпеченню заняття проституцією іншими особами, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Окрім цього, 14.05.2024 близько 12.00 год. ОСОБА_11 (особа залучена до конфіденційного співробітництва), за допомогою свого мобільного телефону здійснив дзвінок на номер НОМЕР_2 , котрий був розміщений ОСОБА_5 та невстановленою досудовим розслідуванням особою на сайтах по наданню платних інтимних послуг: « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та «keksik.net». В ході розмови та листування за допомогою мобільного додатку «Telegram» особа жіночої статі повідомила про вартість надання сексуальних послуг у сумі 3500 гривень за одну годину, за адресою: АДРЕСА_5 та останній виявив бажання скористатись інтимними послугами, та домовились про зустріч о 17.00 год. того ж дня.

В свою чергу ОСОБА_5 за попередньою змовою групою осіб із невстановленою досудовим розслідуванням особою, організували зустріч клієнта того ж дня, та ОСОБА_11 прибув на обумовлену адресу, де його зустріли повії ОСОБА_8 та ОСОБА_10 . Перебуваючи у квартирі АДРЕСА_4 ОСОБА_11 було надано можливість обрати дівчину, яка надаватиме йому послуги сексуального характеру за грошову винагороду, та останній обрав ОСОБА_10 , якій передав грошові кошти в сумі 3500 гривень за послуги сексуального характеру та вступив з останньою у статеві зносини. Відповідно ОСОБА_5 , спільно із невстановленою досудовим розслідуванням особою повторно вчинили сутенерство стосовно ОСОБА_10 .

В подальшому протиправна діяльність ОСОБА_5 та невстановленої досудовим розслідуванням особою була припинена правоохоронними органами, а грошові кошти вилучено.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у сутенерстві, тобто у вчиненні дій по забезпеченню заняття проституцією іншими особами, за попередньою змовою групою осіб, повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

14.05.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 15.05.2024 останній повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України.

На даний час, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на ризики, що дали підстави для звернення до суду із даним клопотанням.

Слідчий зазначає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 303 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-оглядами мережі інтернет від 22.04.2024, 05.04.2024, 14.05.2024;

-оглядами та ідентифікацією грошових коштів від 28.03.2024, 14.05.2024;

-протоколом прохід проведення НСРД від 01.04.2024;

-показами свідка ОСОБА_11 від 29.03.2024, 15.05.2024;

-обшуком від 14.05.2024;

-затриманням особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 14.05.2024;

-показами підозрюваної ОСОБА_5 від 14.05.2024;

-показами свідка ОСОБА_8 від 14.05.2024;

-показами свідка ОСОБА_10 від 15.05.2024;

-показами свідка ОСОБА_9 від 15.05.2024;

-показами свідка ОСОБА_13 від 15.04.2024;

-контролем за вчиненням злочину від 01.04.2024;

-речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Оцінюючи особу підозрюваної та обставини вчинення інкримінованого останньому кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, орган досудового розслідування приходить до переконання в тому, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому є підстави для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, а також інших осіб, яким відомі обставини скоєння даного кримінального правопорушення шляхом їх переконання та залякування, схиляння до зміни даних ними показань з метою вигородження, викривлення фактичних обставин та уникнення кримінальної відповідальності за вчинене; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримали клопотання за вищевказаними підставами та просили його задовольнити.

Захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні клопотання слідчого заперечив покликаючись на необгрунтованість викладених у клопотанні обставин та відповідно безпідставність вимог. Зазначив, що ОСОБА_14 має намір допомагати слідству, має постійне місце проживання, а також має на утриманні двох дітей. З урахуванням вказаного просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час.

Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала позицію свого захисника.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотанням про застосування запобіжного заходу та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000208 від 22.02.2024, за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України.

Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснюється Львівською обласною прокуратурою.

14.05.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 15.05.2024 останній повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваній у встановлений законом термін.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строки.

Мотиви і оцінка слідчого судді щодо клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді на даному етапі кримінального провадження доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного в клопотанні кримінального правопорушення, слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, повинен визначити лише чи є його причетність до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Враховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру від 15.05.2024, вчинила зазначене кримінальне правопорушення та на даному етапі досудового розслідування є достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про обґрунтованість пред`явленої підозри, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акту, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Щодо наявності ризиків та їх обґрунтованість.

Ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду) підтверджується тим, що у разі визнання винуватою, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до семи років, а також враховуючи специфіку злочину, у стабільному незаконному прибутку, що може спонукати останню ухилитися від органів досудового розслідування. Крім цього, в обґрунтування доцільності даного ризику слід врахувати той факт, що свою протиправну діяльність ОСОБА_5 здійснює конспіративно, з використанням різноманітних інтернет додатків, що унеможливлює відстеження змісту звукового файлу та текстового повідомлення, чим свідомо намагалась уникнути відповідальності за скоєне ним кримінальне правопорушення; Водночас суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні) підтверджується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно неї.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється) підтверджується тим, що з інкримінованих підозрюваній ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, протиправна діяльність полягала у сутенерстві, тобто у вчиненні дій по забезпеченні заняття проституцією іншими особами, за попередньою змовою групою осіб, повторно, з метою отримання грошової винагороди.

Таким чином, в судовому засіданні підтверджується наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Доводи сторони захисту про відсутність ризиків спростовуються стадією кримінального провадження, в якому досудове розслідування не закінчено, свідки не були допитані безпосередньо судом, у зв`язку з чим наявна потреба у застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою застосування на стадії досудового розслідування запобіжного заходу відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, про які зазначав прокурор у клопотанні.

Підозрюваний відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , обставини вчинення злочину та його наслідки і суспільну небезпеку, особу підозрюваної, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати про наявність ризиків, зазначених у клопотанні, для запобігання яких слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

У зв`язку з наведеним, клопотання слідчого в частині обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді взяття під варту є обґрунтованим, прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 ЦПК України, та наявність яких встановлена в судовому засіданні.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання сторони обвинувачення про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Щодо розміру застави.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави, слідчий суддя виходить з того, що відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, становить від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У клопотанні про обрання запобіжного заходу вказано, що відносно підозрюваної ОСОБА_5 необхідно застосувати заставу у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених п. п. 1-4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України. Саме такий розмір застави, на думку слідчого, забезпечить виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, належну процесуальну поведінку та зможе запобігти спробам останньої ухилитися від органів досудового розслідування та суду, зокрема незаконно виїхати за межі державного кордону України.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого (підозрюваного) на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя приймає до уваги доводи захисника про те, що вказаний у клопотанні розмір застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб необґрунтований та непомірний для підозрюваної, а тому, враховуючи тяжкість злочину, його суспільну небезпечність та наслідки, особу підозрюваного, обставини вчинення злочину, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України, у 65 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 196820 гривень 00 копійок.

Даний розмір застави слідчий суддя вважає достатнім та таким, що забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

За наведених вище обставин подане клопотання підлягає частковому задоволенню.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 182, 183 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000208 від 22.02.2024, за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)».

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 12.07.2024 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у 65 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 196820 (сто дев`яносто шість тисяч вісімсот двадцять) гривень 00 копійок.

Роз`яснити, що підозрювана або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_5 у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-не відлучатися із м. Львова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

-докласти зусиль до пошуку роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею на підозрюваного у разі внесення застави, визначити до 12 липня 2024 року, у межах строку досудового розслідування.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 20.05.2024 року.

Cлідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_15