Справа № 646/6391/23
№ провадження 1-кп/646/309/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2024 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001109 від 25.05.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 402, ч. 4 ст. 408 КК України,

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває вищевказане кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування посилався на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення й те, що наразі існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник обвинуваченого, заперечував проти клопотання прокурора, звернувся з клопотанням, в якому просив передати на поруки обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його дружині ОСОБА_8 .

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підтримав підтримав позицію свого захисника.

Прокурор заперечував проти клопотання захисника, просив відмовити в його задоволенні, крім того, зазначив, що ОСОБА_6 є військовослужбовцем, який на теперішній час не звільнений з лав ЗСУ.

Також, захисник ОСОБА_7 звернувся з клопотанням про зобов`язання уповноважених осіб медичної частини та начальника установи забезпечити проведення повного медичного обстеження обвинуваченого ОСОБА_6 , у зв`язку з тим, що останній поскаржився на свій стан здоров`я.

Заслухавши прокурора, який підтримав клопотання та вважає доведеним висновок про існування ризиків, зазначених у клопотанні та наявність підстав для продовження запобіжного заходу, заслухавши обвинуваченого та захисника, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

29.08.2023 року о 12 год. 00 хв. ОСОБА_6 затримано за місцем фактичного мешкання за адресою: АДРЕСА_1 . в порядку ст. 208 КПК України

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 30.08.2023 року застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 діб, а саме до 27.10.2023 року та визначено суму застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 214720,00 гривень.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25.10.2023 року продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 до 60 днів, тобто до 23.12.2023 року, з правом внесення застави, розмір та порядок якої визначено ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 30.08.2023 року, яка ухвалою Харківського апеляційного суду від 14.11.2023 року - залишена без змін.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 18.12.2023 року продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 до 60 днів, тобто до 15.02.2024 року, з правом внесення застави, розмір та порядок якої визначено ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 30.08.2023 року, яка ухвалою Харківського апеляційного суду від 29.01.2024 року- залишена без змін.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14.02.2024 року продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 до 60 днів, тобто до 13.04.2024 року, з правом внесення застави, розмір та порядок якої визначено ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 30.08.2023 року.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_6 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Наявність вищезазначених ризиків обґрунтовується наступним:

Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду існує у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені злочинів, передбачених ч. 4 ст. 402, ч. 4 ст. 408 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, у зв`язку з чим є усі підстави вважати, що ОСОБА_6 з метою уникнення від даного покарання буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Вказана обставина створює передумову уникнути підозрюваному ОСОБА_6 кримінальної відповідальності та переховуватися від органу досудового розслідування або суду.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконний вплив на свідків існує у зв`язку із тим, що свідки є співслужбовцями ОСОБА_6 , шляхом їх вмовлянь з метою давати показання на свою користь, так як більшість із свідків є військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 , Збройних Сил України та разом проходять військову службу в одній і тій же військовій частині разом з ОСОБА_6 . До того ж, показання свідків надані на досудовому слідстві не мають для суду наперед встановленої сили. Натомість суд досліджує всі докази безпосередньо в судовому засіданні. Зокрема, достовірність перевірки підстав неявки до органу досудового розслідування або суду вимагатимуть від сторони обвинувачення певного часу, що в свою чергу призведе до необґрунтованого затягування строків досудового розслідування та створить можливості для ОСОБА_6 незаконно впливати свідків у цьому ж кримінальному провадженні. В той же час останній перебуваючи на волі не буде позбавлений можливості з використанням мобільних телефонів, тощо, здійснювати вплив на інших учасників кримінального провадження.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченим вчинити інше кримінальне правопорушення існує у зв`язку із тим, що обвинувачений ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні військового кримінального правопорушеня, вказаний факт сам по собі може свідчити про можливість вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення.

Окрім цього, у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, а також активних бойових дій в м. Харкові та Харківській області, може спонукати ОСОБА_6 до втечі до іншого міста, населеного пункту, або навіть до іншої країни, щоб переховуватися від суду.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання". (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Що стосується клопотання захисника ОСОБА_7 про передачу на поруки обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його дружині ОСОБА_8 , колегія суддів зазначає, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 402, ч. 4 ст. 408 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів, з урахуванням наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України та бажанням уникнути покарання за вказані злочини - унеможливлює застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, а також згідно вимог ч. 7 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

При продовженні запобіжного заходу судом враховано також вік обвинуваченого, сімейний стан, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу обвинуваченого, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Також слід зазначити, що продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення останнім незаконного впливу на свідків та запобігання вчинення інших кримінальних правопорушень.

Колегія суддів вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для продовження запобіжного заходу вигляді тримання під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Колегія суддів вважає, що наведені прокурором у судовому засіданні підстави продовження строку відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу під час досудового розслідування на даний час не змінилися.

Судовий розгляд з об`єктивних причин неможливо закінчити до спливу терміну запобіжного заходу, а отже, виникає необхідність продовження строку вказаного запобіжного заходу оскільки судом було встановлено, що вищезазначені ризики існують. Жодних обставин, які б свідчили про зменшення вищеперелічених ризиків.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Виходячи з наведеного є всі підстави задовольнити клопотання прокурора та з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого доцільним є продовження строку обраного ОСОБА_6 запобіжного заходу в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 06.06.2024 року (включно), з правом внесення застави, розмір та порядок якої визначено ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 30.08.2023.

Що стосується клопотання захисника ОСОБА_7 , про зобов`язання завідувача Харківської міської медичної частини № 27 філії ЦОЗ ДКВС України у Харківській та Луганській областях ОСОБА_9 організувати проведення повного медичного обстеження ОСОБА_6 , колегія суддів зазначає наступне.

Положеннями статті 11 Закону України «Про попереднє ув`язнення» та ст.ст. 6, 39 Основ про законодавства України охорону здоров`я, передбачено, що особи, узяті під варту, мають право на надання їм медичної допомоги.

Відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 14.06.2019 № 1769/5, яким затверджено «Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально- виконавчої служби України», передбачено надання медичного обслуговування ув`язненим особам в слідчих ізоляторах. Надання ув`язненим і засудженим невідкладної медичної допомоги, що не може бути надана у медичній частині, здійснюється відповідно до Порядку взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту,затвердженого наказом Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров`я України від 10 лютого 2012 року №239/5/104.

Згідно до пункту 2.3 Розділу II «Порядку взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту», затвердженого наказом Міністерства юстиції України, МОЗ України №239/5/104 від 10.02.2012 року, медичне обстеження осіб, узятих під варту, здійснюється у разі їх звернення зі скаргою на стан здоров`я за ініціативою лікаря медичної частини СІЗО або адміністрації СІЗО.

Під час медичного обстеження особи, узятої під варту, з метою встановлення діагнозу лікар медичної частини СІЗО використовує дані анамнезу, медичної документації, яка долучена до особової справи, результати огляду, дані лабораторних, рентгенологічних і функціональних методів дослідження. За необхідності керівництво СІЗО подає запит до закладу охорони здоров`я, який надавав медичну допомогу особі, узятій під варту, щодо результатів диспансерного, амбулаторного, стаціонарного нагляду або лікування.

У випадках, коли лікарі медичної частини СІЗО не можуть самостійно встановити діагноз, начальник медичної частини СІЗО подає запит до керівництва СІЗО щодо направлення хворого на лікування до обраного закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку або залучення відповідного лікаря-фахівця закладу охорони здоров`я.

Згідно з вимогами п. 2.8 Розділу П цього Порядку, якщо за результатами огляду чи обстеження особи, узятої під варту, встановлено, що вона потребує надання медичної допомоги у закладі охорони здоров`я з орієнтовного переліку, лікар медичної частини СІЗО готує медичну довідку про стан здоров`я особи, узятої під варту, та звертається із запитом до керівництва СІЗО.

Керівництво СІЗО забезпечує перевезення особи, узятої під варту, до закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку та направляє довідку про стан здоров`я особи, узятої під варту, органу або особі, в провадженні яких знаходиться кримінальна справа цієї особи.

Керівництво СІЗО організовує та забезпечує цілодобову охорону особи, узятої під варту, під час лікування у закладах охорони здоров`я відповідно до вимог нормативно-правових актів Міністерства юстиції, Міністерства охорони здоров`я.

Крім того, відповідно до Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі, затвердженого Наказом Міністерства Юстиції України та Міністерства охорони здоров`я України №1348/57572 від 15.08.2014 року, з урахуванням результатів обстеження та встановленого діагнозу лікар медичної частини негайно призначає засудженому курс лікування в обсязі, передбаченому стандартами та нормативами медичної допомоги у сфері охорони здоров`я, клінічними протоколами надання медичної допомоги.

Відповідно до ч.1 ст. 206 КПК України кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини статті 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок захищати фізичне здоров`я осіб, позбавлених волі. Держава має право забезпечити належний захист здоров`я ув`язнених, зокрема шляхом надання необхідної медичної допомоги (п.72 рішення від 18.12.2008р. по справі «Ухань проти України», заява №30628/02).

На підставі вищевикладеного, враховуючи клопотання захисника ОСОБА_7 та покази обвинуваченого ОСОБА_6 , що були надані ним у судовому засіданні, які можуть свідчити про погіршення його стану здоров`я, тому з метою недопущення порушення прав особи на отримання необхідної та достатньої медичної допомоги, колегією суддів приймається рішення про зобов`язання уповноважених осіб медичної частини та начальника установи забезпечити проведення повного медичного обстеження обвинуваченого для встановлення діагнозу та призначення необхідної кваліфікованої медичної допомоги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 199, 331 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 06.06.2024 року (включно), з правом внесення застави, розмір та порядок якої визначено ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 30.08.2023.

Строк дії ухвали до 06.06.2024 року (включно).

В клопотанні захисника ОСОБА_7 про передачу на поруки обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його дружині ОСОБА_8 відмовити.

Зобов`язати завідувача Харківської міської медичної частини № 27 філії ЦОЗ ДКВС України у Харківській та Луганській областях ОСОБА_9 організувати проведення повного медичного обстеження ув`язненого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із залученням необхідних лікарів-спеціалістів з орієнтовного переліку закладів охорони здоров`я відповідно до Порядку, затвердженого наказом Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров`я України від 10.02.2012 № 239/5/104, з проведенням необхідних медичних досліджень, та забезпечити належне медичне лікування ув`язненого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням встановленого діагнозу та його скарг на стан здоров`я.

У разі неможливості надати в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» необхідну ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , медичну допомогу, - забезпечити своєчасне направлення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на обстеження до закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку.

Зобов`язати завідувача Харківської міської медичної частини № 27 філії ЦОЗ ДКВС України у Харківській та Луганській областях ОСОБА_9 повідомити суду про виконання відповідного рішення суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, що перебувають під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено та оголошено 12.04.2024 року о 12-00 год.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3