УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою

Справа № 621/5038/23

Провадження 1-кп/621/122/24

03 квітня 2024 року м. Зміїв Харківської області

Зміївський районний суд Харківської області в складі колегії:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники справи:

прокурор ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6

захисник адвокат ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальну справу №621/5038/23 (провадження ЄРДР №0001579 від 07.12.2023) за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частиною 2 статті 111 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Зміївського районного суду Харківської області знаходиться кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 статті 28, ч.2 статті 111 Кримінального кодексу України.

Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 09.01.2024 призначено кримінальне провадження до судового розгляду.

У судове засідання з`явилися прокурор, захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_8 та доставлений обвинувачений ОСОБА_9 .

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в обґрунтування якого зазначив, що 19 червня 2023 року, о 10:28 годині, ОСОБА_6 затримано в порядку статті 208 КПК України , та пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 статті 111 Кримінального кодексу України. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду від 21.06.2023 у кримінальному провадженні ЄРДР № 000402, з якого виділені матеріали ЄРДР №0001579, ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави, строком на 60 діб, в подальшому продовжений. Строк запобіжного заходу спливає 11.04.2024. На даний час судовий розгляд справи тільки розпочато, а ризики, визначені статтею 177 КПК України та які стали підставою для обрання такого заходу, не зменшилися та продовжують існувати. ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке, в разі визнання його винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 років, що само по собі є обставиною, яка збільшує ризик переховування від суду. Крім того, наявність вказаного ризику підтверджується наявністю стійких соціальних зв`язків у російській федерації, що дає обвинуваченому можливість під час збройної агресії переховуватися на тимчасово окупованих територіях чи території держави-агресора. Крім того, наявні ризики знищення чи спотворення речей, документів, інформації, яка має доказове значення у справі, та тиску на свідків у даному кримінальному провадженні. Тому просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави.

Захисник ОСОБА_8 просив застосувати до обвинуваченого менш суворий запобіжний захід у виді домашнього арешту із носінням електронного засобу контролю. Вказав, що обвинувачений має родину і постійне місце проживання на території Харківської області, поганий стан здоров`я, а отже має міцні соціальні зв`язки саме в Україні, тому ризики, на які посилається прокурор в клопотанні, не обгрунтовані й недоведені, в зв`язку з чим є підстави для зміни запобіжного заходу на менш суворий.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, колегія суддів зазначає наступне:

Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

У разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в умовах воєнного стану продовження строку тримання під вартою здійснюється у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Частиною 1 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.12 Кримінального процесуального кодексу України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 статті 177 Кримінального процесуального України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який, у разі визнання його винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 15 років або довічного позбавлення волі.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 21.06.2023 до обвинуваченого застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком на 60 днів в подальшому продовжений. Строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 11.04.2024.

На час розгляду клопотання судовий розгляд кримінального провадження не завершено, письмові докази не досліджені, а ризики, що були підставою для застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшилися та продовжують існувати.

З огляду на зазначені обставини, суд вважає обґрунтованим твердження сторони обвинувачення про високу ймовірність настання ризиків переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, в зв`язку з чим суд вважає за доцільне продовжити раніше обраний обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, на думку суду, інші, більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та належну поведінку.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, беручи до уваги те, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилятись від суду.

Суд також зазначає, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини і положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 314-316, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави в Державній установі "Харківській слідчий ізолятор" строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 01 червня 2024 року включно.

Судове засідання відкласти до 11:45 години 08 травня 2024 року

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим у цей же строк з моменту вручення йому копії судового рішення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Текст ухвали складено 03.04.2024

Головуючий ОСОБА_10

суддя ОСОБА_11

суддя ОСОБА_12