Провадження № 1-кс/554/5051/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 травня 2024 року слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_4 із клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 15.02.2024, мобільного телефону, який належить ОСОБА_4 , марки "Samsung Galaxy S9", серійний номер НОМЕР_1 , imei 1 - НОМЕР_2 , imei 2 - НОМЕР_3 .

В обґрунтування клопотання посилався на те, що на даний час телефон марки "Samsung Galaxy S9" оглянуто слідчим, всі можливі слідчі дії проведені. 26.04.2024 слідчим першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтаві повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів досудового розслідування, а тому потреба у арешті телефону відпала.

Адвокат надав заяву з проханням розглянути клопотання у його відсутність, просив клопотання задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надіслав заяву з проханням розглянути клопотання у його відсутності, не заперечував щодо скасування арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу у відсутність представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду скарги.

За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, дійшов до наступного висновку.

Як вбачається із наданих матеріалів, що у провадженні першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Полтаві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Полтаві, перебували матеріали досудового розслідування №0000098 від 09.03.2023, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 15.02.2024 задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна. Накладено арешт на вилучені 08.02.2024 у ході обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 :

1) мобільний телефон, який належить ОСОБА_4 , а саме: марки "Samsung Galaxy S9" серійний номер НОМЕР_1 , imei 1 - НОМЕР_2 , imei 2 НОМЕР_3 ;

2) нагрудну камеру (бодікамера) з маркуванням "Е34" на 129 GB чорного кольору, з позбавленням права на його відчуження, розпорядження та користування до скасування арешту у порядку встановленому КПК України.

На даний час телефон марки "Samsung Galaxy S9" оглянуто слідчим, всі можливі слідчі дії проведені.

Більше того, 26.04.2024 слідчим першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтаві повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів досудового розслідування.

Таким чином, подальше перебування майна під арештом, обмежує та унеможливлює повноцінну реалізацію права власності, зокрема, розпорядження майном, власником якого є

ОСОБА_6

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. (ст.170 КК України)

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи те, що накладення арешту перешкоджає законному праву скаржника користуватися своїм майном, клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи наявність достатніх підстав визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що у подальшому застосуванні заходу у виді арешту майна не має потреби, а тому клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 15.02.2024, мобільного телефону, який належить ОСОБА_4 , марки "Samsung Galaxy S9", серійний номер НОМЕР_1 , imei 1 - НОМЕР_2 , imei 2 - НОМЕР_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1