УХВАЛА

11 березня 2024 року

м. Київ

справа № 490/9203/21

провадження № 51-1186 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

заявника ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції),

розглянувши у судовому засіданні клопотання заявника ОСОБА_5 та подання голови Миколаївського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 лютого 2024 року, до іншого суду апеляційної інстанції,

ВСТАНОВИВ:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло клопотання заявника ОСОБА_5 про передачу апеляційної скарги останнього на ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 лютого 2024 року, до іншого суду апеляційної інстанції.

Клопотання мотивовано наступними обставинами

- Одеський апеляційний суд не виконує та недбало ставиться до ухвал Верховного Суду (провадження №51-2029 км 21), а саме є зареєстровані в ЄРДР заяви від 05.03.2021 та від 08.08.2023 громадянина ОСОБА_6 стосовно обставин нанесення тілесного ушкодження громадянину ОСОБА_7 );

- судді Миколаївського апеляційного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 приховували наведені вище обставини та утримували останнього під вартою, зловживаючи повноваженнями, а також приховували докази із матеріалів судових справ №487/5208/21, 487/1096/22, 487/3131/21, чим, на думку заявника, вчинили кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, просить клопотання задовольнити та передати матеріали за скаргою до іншого суду апеляційної інстанції.

Крім того до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду надійшло подання голови Миколаївського апеляційного суду про направлення матеріалів скарги ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 лютого 2024 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Миколаївської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що згідно протоколу автоматизовано розподілу судової справи між суддями від 20 лютого 2024 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_8 , судді - ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , натомість повним складом визначеної колегії суддів подано заяву про самовідвід від розгляду вказаної скарги, у зв`язку із тим, що у скарзі ОСОБА_5 (поданій слідчому судді) ставиться питання про притягнення до кримінальної відповідальності діючих суддів Миколаївського апеляційного суду, серед яких і судді колегії, визначені для розгляду вказаної апеляційної скарги, а тому розгляд такої наведеним складом суду, може викликати обґрунтовані сумніви у стороннього спостерігача в їх неупередженості.

В подальшому, подану заяву про самовідвід колегії суддів задоволено ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року, відведено суддів ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від участі у апеляційному провадженні з розгляду вказаної вище скарги ОСОБА_5 , матеріали провадження передано до канцелярії з метою проведення повторного автоматизованого розподілу.

Відповідно до даних, що містяться у протоколі автоматизованого розподілу від 29 лютого 2024 року, автоматизований розподіл здійснити не вдалось можливим, у зв`язку із відсутністю судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, які б могли взяти участь у розгляді, а тому, з урахуванням положень ч. 3 ст. 34 КПК України, у поданні заявлено вимогу про направлення матеріалів до іншого суду апеляційної інстанції.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_5 просив подане ним клопотання задовольнити та направити апеляційну скаргу із матеріалами на розгляд до іншого суду апеляційної інстанції.

Інші учасники судового провадження були завчасно повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання та подання, клопотання про відкладення не подавали, натомість, в судове засідання не прибули, що не перешкоджає розгляду подання та клопотання по суті.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, заявника, який не заперечував щодо задоволення подання та підтримали наведені у клопотанні доводи, дослідивши матеріали подання та клопотання, перевіривши доводи, наведені у них, дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню, а клопотання підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

Частиною 1 ст. 34 КПК передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Згідно з абзацом 6 ч. 1 ст. 34 цього Кодексу до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Згідно матеріалів провадження та подання Миколаївського апеляційного суду, у провадженні Центрального районного суду м. Миколаєва перебували матеріали за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Миколаївської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, та як вбачається із матеріалів провадження, предметом розгляду скарги була заява ОСОБА_5 про вчинення суддями Миколаївського апеляційного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 кримінального правопорушення.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 лютого 2024 року відмовлено у задоволенні вказаної вище скарги, та на вказану ухвалу ОСОБА_5 20 лютого 2024 року подано апеляційну скаргу до Миколаївського апеляційного суду.

Протоколом автоматизовано розподілу судової справи між суддями від 20 лютого 2024 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_8 , судді - ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

В подальшому, визначеним складом колегії суддів подано заяву про самовідвід від розгляду вказаної скарги, у зв`язку із тим, що у скарзі ОСОБА_5 (поданій слідчому судді) ставилось питання про притягнення до кримінальної відповідальності діючих суддів Миколаївського апеляційного суду, серед яких і судді колегії, визначені для розгляду вказаної апеляційної скарги, а тому розгляд такої наведеним складом суду, може викликати обґрунтовані сумніви у стороннього спостерігача в їх неупередженості.

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 28 лютого 2024 року подану заяву про самовідвід колегії суддів задоволено, відведено суддів ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від участі у апеляційному провадженні з розгляду апеляційної скарги ОСОБА_5 , матеріали провадження передано до канцелярії з метою проведення повторного автоматизованого розподілу.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Ради суддів України) (далі - Положення) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Водночас, Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Відповідно до Засад автоматизованої системи документообігу суду у Миколаївському апеляційному суді, затверджених Рішенням зборів суддів Миколаївського апеляційного суду (далі - рішення) від 02 жовтня 2018 року № 2 зі змінами від 01 липня 2022 року, у суді запроваджено спеціалізацію суддів з розгляду справ у порядку цивільного судочинства, кримінального судочинства та справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п.2.12 вказаного рішення, визначено склад постійно-діючої колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Миколаївського апеляційного суду, до складу якої входять судді ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 .

Згідно з п. 2.15 рішення, у разі, якщо при розподілі після визначення АСДС судді-доповідача у кримінальній справі неможливо визначити склад колегії з числа суддів судової палати у кримінальних справах, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача по справі, визначається за допомогою АСДС з числа суддів судової палати у цивільних справах: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

Згідно з відомостями, що містяться у протоколі автоматизованого розподілу від 29 лютого 2024 року, автоматизований розподіл здійснити не вдалось можливим, у зв`язку із відсутністю судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, які б могли взяти участь у розгляді.

Таким чином, з урахуванням Положення про АСДС, рішення Ради суддів від 11 червня 2021 року, на даний відсутня процесуальна можливість визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, який би міг здійснювати розгляд апеляційної скарги ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 лютого 2024 року у Миколаївському апеляційному суді.

Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК та того, що у Миколаївському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання голови Миколаївського апеляційного суду.

При цьому, надаючи оцінку доводам клопотання ОСОБА_5 , колегія суддів зазначає наступне.

Зокрема, в обґрунтування клопотання останній вказує на:

- невиконання та недбале ставлення суддями Одеського апеляційного суду до ухвал Верховного Суду, а також заяви ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення стосовно обставин нанесення тілесного ушкодження громадянину ОСОБА_7 ;

- можливе вчинення суддями Миколаївського апеляційного суду кримінального правопорушення.

Водночас, такі доводи не ґрунтуються на положеннях статті 34 КПК України.

Водночас, враховуючи наявність підстав для задоволення подання голови Миколаївського апеляційного суду, та приймаючи до уваги зміст вимоги останнього про направлення кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції, клопотання ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне направити матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 лютого 2024 рокуз Миколаївського апеляційного суду до Херсонського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Керуючись ст. 34 КПК, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заявника ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Подання Миколаївського апеляційного суду - задовольнити.

Кримінальне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 05 лютого 2024 року (справа №490/9203/21) направити з Миколаївського апеляційного суду до Херсонського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3