Справа № 305/1338/24
Номер провадження 1-кс/305/187/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2024 року м. Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна та додані до клопотання матеріали досудового розслідування № 0000096 від 20.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна та додані до клопотання матеріали досудового розслідування № 0000096 від 20.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, органом досудового розслідування встановлено, що до ПечерськогоУП ГУНП у м. Києві надійшла заява ОСОБА_4 про те, що 18.02.2024 приблизно о 17 год. 30 хв., ОСОБА_4 перебувала за адресою: АДРЕСА_1 , коли їй зателефонував невідомий чоловік з м.т. НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , який представився працівником СБ Приватбанку та повідомив, що невідомі особи намагаються розплатитись в інтернеті з її картки, і щоб запобігти крадіжці їй потрібно перерахувати кошти на іншу картку, що ОСОБА_5 і зробила та перерахувала грошові кошти в загальній сумі 55 111 гривень на банківську картку НОМЕР_3 . Таким чином, невстановлені особи заволоділи грошовими коштами, що належать ОСОБА_5 (ЄО 3972).

Вказане повідомлення було зареєстровано в Журналі Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Печерського УП ГУНП м. Києві за № 3972, на підставі чого 20.02.2024 внесено відомості до ЄРДР № 60000096 за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство).

В подальшому, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва N? 757/10534/24-к отримано тимчасовий доступ до інформації по банківській картці N? НОМЕР_3 , відкритої в АТ КБ «Приватбанк» та встановлено, що вищевказана банківська картка оформлена на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того, встановлено, що зняття грошових коштів ОСОБА_6 , відбувались у банкоматі, що за адресою: АДРЕСА_2 .

Приймаючи вищенаведене для організації подальшого досудового розслідування, підслідність було визначено за сектором дізнання Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області.

У ході проведення досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_6 , реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, діючи умисно, з корисливих мотивів, шляхом обману, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою незаконного отримання грошових коштів 18.02.2024 близько 17.30 год. зателефонував із номеру мобільного телефону НОМЕР_1 на номер мобільного телефону НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_7 та запевнивши останню, що являється співробітником «ПриватБанку», після чого повідомив, що із банківської карти останньої намагаються зняти грошові кошти та надав їй банківський рахунок своєї карти, запевнивши, що в найкоротший термін грошові кошти, які вона перерахує на тимчасове збереження, повернуться на її банківську карту.

У подальшому, того ж дня 18.02.2024 будучи введеною в оману ОСОБА_7 перерахувала із власної банківської карти номер НОМЕР_5 на банківську карту номер НОМЕР_3 , яка належить ОСОБА_6 грошові кошти двома переказами на суму 28 100 грн. о 17.52 год. та на суму 27 011 грн. о 17.53 год.

Після чого, вищевказаними незаконно здобутими грошовими коштами, ОСОБА_6 розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальних збитків на загальну суму 55 111 грн.

Грошові кошти та банківська карта № НОМЕР_3 , користувачем якої являється ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_3 є доказами кримінального правопорушення.

Враховуючи наведене прокурор в своєму клопотанні просив: з метою збереження речових доказів, та в подальшому забезпечення відшкодування завданих збитків потерпілій, накласти арешт на безготівкові кошти, шляхом заборони розпорядження (в тому числі здійснення будь-яких банківських транзакцій) безготівковими коштами, які знаходяться на банківській карті № НОМЕР_3 , яка обслуговується АТ КБ «Приватбанк» та користувачем якої являється ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_3 .

Прокурор до початку судового засідання подав до суду заяву, в якій підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав викладених у ньому, та просив розглянути клопотання без його участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

20.02.2024 року СД Печерського УП ГУНП у м. Києві, внесено відомості про даний факт внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000081, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, В подальшому, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва N? 757/10534/24-к отримано тимчасовий доступ до інформації по банківській картці N? НОМЕР_3 , відкритої в АТ КБ «Приватбанк» та встановлено, що вищевказана банківська картка оформлена на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того, встановлено, що зняття грошових коштів ОСОБА_6 , відбувались у банкоматі, що за адресою: АДРЕСА_2 .

Приймаючи вищенаведене для організації подальшого досудового розслідування, підслідність було визначено за сектором дізнання Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області.

13.05.2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а саме у вчиненні дій, які вказані у клопотанні прокурора.

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України - заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частина 1 ст. 170 КПК України вказує на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт майна допускається зокрема і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 2 ст. 173 КПК України зазначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати зокрема і: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) тощо.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, оскільки майно, вказане в клопотанні прокурора, відповідає критеріям речового доказу, з метою встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, має значення для подальшого розслідування кримінального провадження, є доказом, а відтак для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження є необхідність в його арешті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР № 0000096 від 20.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на безготівкові кошти, шляхом заборони розпорядження (в тому числі здійснення будь-яких банківських операцій) безготівковими коштами, які знаходяться на банківській карті № НОМЕР_3 , яка обслуговується АТ КБ «Приватбанк» та користувачем якої є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1