Справа № 592/7089/24
Провадження № 1-кс/592/2968/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2024 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання слідчого СВ ВП №4 (м. Суми) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Сумської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000181, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.301-1 КК України,

встановив:

Слідчий своє клопотання мотивує тим, що 09.04.2024 до ЧЧ ВП №4

(м. Суми) надійшли матеріали УМП ГУНП в Сумській області про те, що всесвітньою мережею інтернет, а саме в мобільному додатку "Telegram" шириться відеозапис порнографічного характеру між жителями Сумського району, під час статевого акту зафіксованому на відео перебувало декілька осіб, серед яких і оператор, що знімав відео на відеокамеру. (ЄО 3202)

02.05.2024 в період часу з 10:10 до 10:25 год слідчим СВ ВП №4(м. Суми) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого гр. ОСОБА_6 добровільно видав мобільний телефон марки NOKIA та мобільний телефон марки HUAWEI, які були вилучені.

Просить накласти арешт на майно, вилучене 02.05.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки NOKIA та мобільний телефон марки HUAWEI, так як вищезазначені речові докази зберегли на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, в подальшому можуть бути використані, як докази та мають суттєве значення у кримінальному провадженні №0000181 від 02.05.2024.

Слідчий у судове засідання не з`явився.

Вивчивши матеріали провадження, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

У провадженні СВ ВП №4 (м. Суми) Сумського РУП ГУНП України в Сумській області знаходиться кримінальне провадження за № 0000181, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.301-1 КК України.

Арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо детектив, прокурор, серед іншого, не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для їх застосування (п. 7 ч. 2 ст. 131, п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами, серед іншого, є документи, якщо вони зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 цієї статті визначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведене необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи положення статей 7, 114, 132, абзацу 2 частини 1 статті 159, абзацу 2 частини 3 статті 170, частини 4 статті 173 КПК України та предмет доказування у кримінальному провадженні мобільний телефон марки NOKIA та мобільний телефон марки HUAWEI, може містити на собі сліди кримінального правопорушення, тому арешт накладається з метою проведення експертних досліджень, здійснення його огляду, копіювання виявленої інформації на електронні носії в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на них, для залучення до матеріалів кримінального провадження, після чого підлягає на відповідальне зберігання власнику майна.

Відтак клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВП №4 (м. Суми) Сумського РУП ГУНП в Сумській ОСОБА_3 задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 02.05.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки NOKIA та мобільний телефон марки HUAWEI, виключно з метою проведення експертних досліджень, здійснення його огляду, копіювання виявленої інформації на електронні носії в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на них, для залучення до матеріалів кримінального провадження, після чого повернути на відповідальне зберігання власнику.

Попередити власника про кримінальну відповідальність за статтею 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна - мобільний телефон марки NOKIA та мобільний телефон марки HUAWEI.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1