Справа № 991/2019/24
Провадження 1-кс/991/2044/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність детектива, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, у якій адвокат просить зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України: невідкладно зареєструвати подану заяву адвоката ОСОБА_3 від 08.03.2024 про вчинення злочинів та внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань; розпочати за заявою від 08.03.2024 за вх. №Ч-3624 про вчинення злочинів досудове розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій, які мають ознаки складів злочинів, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372 КК України, вчинені суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_5 ; надати Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо реєстрації кримінального провадження.

Скарга обґрунтована тим, що 08.03.2024 адвокат ОСОБА_3 в порядку ст. 214 КПК України подав до Національного антикорупційного бюро України заяву (повідомлення) про вчинення суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372 КК України, за вх. №Ч-3624.

Однак, станом на 12.03.2024, всупереч положенням ст. 214 КПК України, відомості викладені ним у заяві до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Вказане, на думку адвоката, свідчить про бездіяльність уповноважених осіб Національного бюро, що стало підставою звернення до слідчого судді з цією скаргою.

Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав з викладених в ній підстав, просив задовольнити.

Представник Національного бюро в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відсутність представника Національного бюро не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

Слідчий суддя, вислухавши пояснення адвоката, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку, що у задоволенні скарги належить відмовити з таких підстав.

Відповідно до пункту 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно із ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення таких відомостей врегульований Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, згідно із п. 1 глави 2 розділу I якого вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, враховуючи їх зміст, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Вказаний висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 (провадження № 51-4229км20).

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб Національного бюро внести інформацію про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданою в інтересах ОСОБА_4 , від 08.03.2024 слідчий суддя зазначає таке.

У ході судового розгляду скарги встановлено, що 08.03.2024 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Національного антикорупційного бюро України із заявою (повідомленням) про кримінальні правопорушення за ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372 КК України, вчиненні суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , що підтверджується копією заяви.

У заяві адвокат зазначив, що у справі 752/15407/23, що перебувала на розгляді у судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , 28.02.2024 проведено судові дебати, після яких суд вийшов до нарадчої кімнати в порядку ст. 366 КПК України, а 29.02.2024 оголошено вирок і вручено його повний текст. Разом з цим, зазначає, що вирок у цій справі зареєстровано у АСДА (автоматизованій системі документообігу суду) 01.02.2024 о 18-33 год. за вихідним реєстраційним номером НОМЕР_1 та ще у неробочий час Голосіївського районного суду м. Києва. Тобто, суддею ОСОБА_5 ухвалено та зареєстровано вирок ще за місяць до дати його оголошення та проведення судових дебатів. Адвокат ОСОБА_3 у діях судді ОСОБА_5 вбачає ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372 КК України та доказом на підтвердження, викладених у заяві фактів, є копія вироку Голосіївського районного суду м. Києва від 29.02.2024 по справі № 752/15407/23, на якому на кожній сторінці вказана дата реєстрації в АСДА.

Також слідчим суддею встановлено, що вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 29.02.2024 у справі № 752/15407/23 ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, і призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років; ухвалено строк покарання ОСОБА_4 у виді позбавлення волі обчислювати з 29.02.2024; обрано ОСОБА_4 до вступу вироку в законну силу запобіжний захід у виді тримання під вартою, взявши його під варту в залі суду негайно. Разом з цим встановлено, що на кожному аркуші вироку у правому нижньому куті є штрих-код із номером НОМЕР_2 *1*1* проруч зазначені: назва суду «Голосіївський районний суд міста Києва», автор «Бондар», дата «01.02.2024», час «18:33:58». Зазначене підтверджується копією судового рішення.

На переконання адвоката, в діях судді ОСОБА_5 вбачаються склади злочинів, передбачених ч. 1 ст. 364 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372 КК України, що полягають у: зловживанні владою або службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для самої себе та прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 використання суддею ОСОБА_5 влади всупереч інтересам служби, що завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам ОСОБА_4 та державним інтересам; складанні, видачі суддею завідомо неправдивого вироку, шляхом його підроблення; завідомо незаконне тримання під вартою ОСОБА_4 , вчинене в особистих інтересах судді - помсти за заявлений стороною захисту під час розгляду справи відвід; притягнення завідомо невинного до кримінальної відповідальності, поєднане з фальсифікацією вироку.

Проте, заява про кримінальне правопорушення не містить відомостей щодо того, у чому полягав корисливий інтерес судді ОСОБА_5 і яку неправомірну вигоду мала отримати суддя для себе та прокурора.

Разом із цим звертаю увагу, що обов`язковою умовою застосування норми ч. 1 ст. 364 КК України є завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

За приписами ч. 3 Примітки до ст. 364 КК України істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Однак, у заяві про вчинення злочину та у судовому засіданні адвокатом не повідомлено фактів, які б свідчили про наявність істотної шкоди, передбаченої ч. 3 Примітки до ст. 364 КК України, що завдана неправомірними діями суді ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та державним інтересам.

Також слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до п. 2.9.1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 № 25, електронні примірники судових рішень створюються в автоматизованій системі із застосуванням вбудованого редактору текстів з використанням спеціальних шаблонів, які передбачають використання відповідних полів вводу показників із переліку відомостей про судову справу (перелік показників передбачається змістом кожного окремого документа). З метою ідентифікації документа та його швидкого пошуку в автоматизованій системі для кожного документа автоматизованою системою автоматично формується унікальний ідентифікатор. Структура унікального ідентифікатора є такою: код бази даних суду, унікальний ідентифікатор документа в базі даних суду, тип документа та тип юрисдикції.

Формат штрих-коду має такий вигляд: ІНФОРМАЦІЯ_1 , де XXXX - код бази даних суду (DBID); YYYYYY - код документа (ID); Z - тип документа, що може приймати значення: 0 - справа; 1 - документ; 2 - на особу; S - тип юрисдикції, що може приймати значення: 0 - господарські суди; 1 - загальні суди; 2 - адміністративні суди. Налаштування механізму штрих-кодування та розташування штрих-кодів на печатних формах документів є користувацькими, виконується у вікні «Налаштування системи» на закладці «Штрих-кодування», а саме: якщо в полі «Друкувати штрих-код» встановити прапорець, тоді відбувається друк штрих-коду при роздрукуванні КО та документів типу шаблон та СК. Окремо можна встановити ознаку друку - суду, вхідного/вихідного номеру та вхідної/вихідної дати, часу і автора (п. 4.4, 4.5, 4.6 Інструкції користувача комп`ютерної програми «Д-3», затвердженої Наказом Генерального директора Державного підприємства «Інформаційні судові системи» від 18.10.2016 № 67-ОД).

Таким чином, зазначення поряд зі штрих-кодом назви суду, дати, часу та автора під час друку судового рішення є користувацькими налаштуваннями, здійснені користувачем комп`ютерної програми «Д-3» - суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_5 .

Слідчий суддя враховує, що згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до ст. 126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.

У рішенні Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 19-рп/2004 (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) визначено, що недоторканність суддів - один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.

Незалежність і недоторканність суддів є невід`ємною ознакою правової держави та однією з фундаментальних засад демократичного суспільства. Як наголошується в Рекомендації № R (94) 12 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам щодо незалежності, ефективності та ролі суддів, незалежність судів є передумовою верховенства права та основоположною гарантією справедливого суду.

У пункті п. 10 постанови Пленуму ВСУ № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» роз`яснено, що процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

З наведених вище підстав, намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання заяви про злочин, може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність судді, що передбачають статті 126 та 129 Конституції України.

При розгляді питання щодо невнесення відомостей в Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке стосується судді, вважаю за необхідне враховувати Висновок Судової палати у кримінальних справах ВСУ щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013, згідно якого для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги належить відмовити.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 33-1, 214, 216, 303 - 307, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1