Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1822/24

Номер провадження: 1-кс/511/452/24

02.05.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Розалівка, Роздільнянського району, Одеської області, не працюючого, Українця, громадянина України, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст.307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, та у невстановлений час, але не пізніше 27.03.2024, з метою збуту, умисно, всупереч вимог ст.ст. 6, 12 Закону України "'Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" незаконно придбав наркотичний засіб, обіг якого обмежено, метадон у вигляді 6 (шести) таблеток, масою 0,1338 г, який умисно незаконно зберігав з метою збуту при собі та у межах своєї доступності до 27.03.2024.

Реалізовуючи свій прямий умисел на спрямований на збут наркотичного засобу метадон, який він попередньо незаконно придбав та зберігав, 27.03.2024 більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, перебуваючи за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , переслідуючи корисливий мотив, всупереч вимог ст.ст. 6, 12 Закону України "'Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори", якими встановлено обмеження обігу наркотичних засобів, за грошові кошти в сумі 300 гривень незаконно умисно збув ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон, у вигляді 6 (шести) пігулок, вміст метадону в яких становить 0.1338 г.

Визначення метадону наркотичним засобом, обіг якого обмежено, встановлено Переліком наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 (таблиця ІІ, список № 1).

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вищевикладених обставин, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, кваліфікованого як незаконне придбання з метою збуту, незаконне зберігання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичного засобу.

Крім того, установлено, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за невстановлених в ході досудового розслідування обставин, та у невстановлений час, але не пізніше 30.04.2024, всупереч вимог ст.ст. 6, 12 Закону України "'Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" повторно, умисно, з метою збуту, незаконно придбав наркотичний засіб, обіг якого обмежено, метадон, у вигляді 7 (семи) пігулок, який умисно незаконно зберігав при собі з метою збуту та у межах своєї доступності до 30.04.2024.

Реалізовуючи свій прямий умисел спрямований на повторний збут наркотичного засобу метадону, який він попередньо незаконно придбав та зберігав, 30.04.2024, приблизно о 12:37, ОСОБА_6 перебуваючи на перехресті вул. Малиновського та вул. Микалаївської м. Роздільна, Одеської області біля будинку АДРЕСА_2 , переслідуючи корисливий мотив, всупереч вимог ст.ст. 6, 12 Закону України "'Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори", якими встановлено обмеження обігу наркотичних засобів, за грошові кошти в сумі 500 гривень умисно, повторно незаконно збув ОСОБА_7 наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон, у вигляді 7 (семи) таблеток.

Визначення метадону особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого обмежено, встановлено Переліком наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 (таблиця ІІ, список № 1).

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, кваліфікованого як незаконне придбання з метою збуту, незаконне зберігання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичного засобу, вчинене повторно.

30.04.2024 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушеннь, передбачених ч.1, ч. 2 ст. 307 КК України.

Підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

При цьому, стороною обвинувачення встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, зокрема, вказаний ризик обгрунтовується відсутністю міцних соціальних зв`язків, переховуванням підозрюваного від органів досудового розслідування; незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення вказаного клопотання , просили застосувати запобіжний захід у і вигляді домашнього арешту.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000010 від 03.01.2024 року, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Пункт 4 частини 2 статті 183 КПК України визначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як встановлено слідчим суддею, підозрюваний раніше не судимий в силу ст.89 КК України, санкція частини 1 статті 307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років та санкція частини 2 статті 307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати свідків.

Слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України. Злочин вчинено з корисливих мотивів з метою отримання коштів. .

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Разом з тим, згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, встановлені ризики, а також те, що, підозрювається у вчиненні тяжкого злочину, може незаконно вплавати на свідків , слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Частина друга статті 197 КПК України регламентує, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, на 60 діб, тобто з 30.04.2024 року до 28червня 2024 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: АДРЕСА_3 .

Одночасно визначити розмір застави у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 90 840,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкування зі свідками.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень (стаття 198 КПК України).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1