У Х В А Л А

Справа № 285/2112/24

провадження № 1-кс/0285/522/24

17 квітня 2024 року м. Звягель

Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання прокурора Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000398 від 13 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.369 КК України, -

встановила:

Прокурор 15.04.2024 року звернувся до слідчого судді з даним клопотанням, в якому просив: накласти арешт, на вилучені 13 квітня 2024 року в ході проведення огляду місця події в службовому автомобілі поліції «СКС МОU-04 МП», реєстраційний номер НОМЕР_1 , поблизу будинку АДРЕСА_1 , гроші в сумі 2000 гривень, а саме 2 купюри номіналом по 1000 гривень кожна серіями та номерами: АН5768252, АН5768251 та позбавити власника, будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право можливості відчуження, розпорядження та/або користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що вище вказані об`єкти, що були вилучені за невідкладною слідчою дією визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженню.

Враховуючи, що вказане майно є безпосереднім об`єктом можливих кримінально протиправних дій та має значення речових доказів у кримінальному провадженні, з метою його збереження виникла необхідність у застосуванні арешту на вказане майно з метою недопущення його використання, реалізації, пошкодження.

Прокурор надав письмову заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує, просить задовольнити. Володілець вилученого майна в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся, клопотань не надходило.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення на підставі наступного.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається лише у випадку, коли слідчий, прокурор доведе наявність трьох необхідних складових, а саме, що 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Правовою підставою для арешту майна є перебування на розгляді матеріалів досудового розслідування, відомості про які внесено до ЄРДР за №0000398 від 13 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.369 КК України

Згідно матеріалів клопотання слідує, що 13 квітня 2024 року близько 12 год. 10 хв. ОСОБА_4 , в службовому автомобілі поліції «СКС МОU-04 МП», реєстраційний номер НОМЕР_1 поблизу будинку АДРЕСА_1 , надав працівникам поліції Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області неправомірну вигоду в сумі 2000 гривень, а саме 2 купюри номіналом по 1000 гривень кожна серіями та номерами: АН5768252, АН5768251, які того ж дня в ході проведення огляду місця події були вилучені та постановою від 15.04.2024 визнані речовим доказом.

За таких обставин, подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та в ньому обґрунтовано зазначено про необхідність арешту майна. Метою такого забезпечення прокурор відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України вказав збереження речових доказів, оскільки майно є безпосереднім об`єктом можливих кримінально протиправних дій Майно, на яке просить накласти арешт слідчий, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Також слідчий суддя враховує розумність та співрозмірність обмеження права користування завданнями кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також можливість використання, як доказів відомостей, що містяться на вказаному майні та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цього засобу, тому є підстави в накладенні арешту.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається. Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.

За таких обставин, прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, тому з метою повного, всебічного, об`єктивного розслідування, приходжу до висновку про доцільність накладення на вилучене майно арешту з метою недопущення його використання, реалізації, пошкодження.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановила:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт:

- на вилучені 13 квітня 2024 року в ході проведення огляду місця події в службовому автомобілі поліції «СКС МОU-04 МП», реєстраційний номер НОМЕР_1 поблизу будинку АДРЕСА_1 гроші в сумі 2000 гривень, а саме 2 купюри номіналом по 1000 гривень кожна серіями та номерами: АН5768252, АН5768251 та позбавити власника, будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право можливості відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5