Справа № 761/8452/24
Провадження № 1-кп/761/2896/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 11.01.2024, відносно

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, яка здобула вищу освіту, заміжня, не працює, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України,

за участю:

секретаря - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

обвинуваченої - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ :

До Шевченківського районного суду м. Києва 05.03.2024 надійшов обвинувальний акт та реєстр матеріалів щодо ОСОБА_2 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Ухвалою від 06 березня 2024 року вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні.

Також прокурор оголосив письмове клопотання про продовження запобіжного заходу щодо обвинуваченої у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи обставинами кримінального правопорушення, його ступенем тяжкості, даними, які характеризують обвинувачену та ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Так, прокурор вказав, що на даний час існують обґрунтовані підозри вважати, що ОСОБА_2 , усвідомлюючи вид та міру покарання, що загрожує їй за вчинення корупційного кримінального правопорушення, а саме: покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років з конфіскацією майна (з неможливістю застосування більш м`якого покарання, ніж передбачене санкцією ст. 3692 КК України), може переховуватися від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Разом з тим, беручи до уваги, що обвинувачена зі свідком ОСОБА_6 контактували, враховуючи, що даний свідок ще не допитана у ході судового розгляду, наявний ризик того, що ОСОБА_2 може незаконно впливати на неї. Відтак, прокурор просив продовжити строк тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_2 із визначенням розміру застави, достатньої для забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень із покладенням на обвинувачену обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 , позицію якого підтримала обвинувачена ОСОБА_2 , щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду не заперечували.

При цьому захисник оголосив письмове клопотання про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_2 , обґрунтовуючи його недоведеністю існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та даними про особу обвинуваченої, яка раніше не судима, має власне житло, одружена. Також захисник зазначив, що розмір застави, визначений слідчим суддею при застосуванні ОСОБА_2 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є непомірним для неї. А тому просить зменшити розмір застави. Відтак просить змінити запобіжний захід щодо ОСОБА_2 з тримання під вартою на особисте зобов`язання або домашній арешт.

Обвинувачена ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримала свого захисника.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, суд приходить до наступного висновку.

Кримінальне провадження відповідно до ст.ст. 32, 33, 615 КПК України підсудне Шевченківському районному суду м. Києва, обвинувальний акт складено у відповідності до положень КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч.3 ст. 314 КПК України судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, а тому суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_2 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

В судове засідання необхідно викликати наступних осіб: прокурора, обвинувачену, захисника.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Як вбачається із реєстру матеріалів досудового розслідування кримінального провадження №0000006 від 11.01.2024 до обвинуваченої ОСОБА_2 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Відтак, у зв`язку з наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існували на момент обрання запобіжного заходу та продовжують існувати надалі, прокурор у підготовчому судовому засіданні звернувся до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_2 .

Так, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Положення ч. 1 ст. 199 КПК України уповноважують прокурора звернутися до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Так, при вирішенні питання про доцільність подальшого застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються дані про ОСОБА_2 , яка раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має місці соціальні зв`язки, постійне місце роботи, та яка обвинувачується, зокрема, у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років з конфіскацією майна, і такі обставини судом оцінюються в контексті наявності ризику щодо повторного вчинення нею протиправних дій за умови перебування в межах менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Враховуючи, що ОСОБА_2 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 3692 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років з конфіскацією майна, суд приходить до висновку про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що унеможливить об`єктивне дослідження обставин, що мають значення для даного кримінального провадження. У той же час, беручи до уваги, що обвинувачена мала постійний контакт зі свідком ОСОБА_6 , свідчить про можливість впливати на останню підкупом, погрозою чи іншим чином з метою зміни останньою показів, їх спотворення або відмови від них.

Відтак, застосування більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченої ОСОБА_2 не забезпечить її належної процесуальної поведінки, оскільки базуються лише на суб`єктивному сприйнятті обвинуваченою покладених на неї обов`язків. Таким чином, обставини, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, судом не встановлено.

З огляду на наведене суд не знаходить підстав для задоволення клопотання захисника про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_2 з тримання під вартою на більш м`який.

Разом з тим, згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Враховуючи, що обвинувачена ОСОБА_2 раніше не судима, має постійне місце проживання у м. Києві, родину, що свідчить про місці соціальні зв`язки, суд вважає за можливе визначити обвинуваченій розмір застави, достатній для забезпечення виконання покладених на неї судом обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, суд вважає, що ОСОБА_2 слід визначити заставу у співстановленні з існуючими ризиками та даними про особу обвинуваченої, у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 гривень, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його, ОСОБА_2 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про те, що клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_2 підлягає частковому задоволенню, а клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу стосовно ОСОБА_2 на особисте зобов`язання поруку чи домашній арешт - залишити без задоволення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 27, 176, 177, 182, 183, 199, 201, 291, 314-316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, на 12год. 30 хв. 18 березня 2024 року, про що повідомити зацікавлених осіб.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинувачену, захисника.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_2 на 30 діб - задовольнити частково.

Продовжити строк дії раніше обраного запобіжного заходу щодо обвинуваченої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою, до 10 квітня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181 680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві,

,

МФО: 820172,

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ,

р/р: № UA1012089,

призначення платежу: застава за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 12 березня 2024 року по справі №761/8452/24.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати документ, що надає право виїзду за межі України на зберігання до відповідного органу державної влади.

Визначити строк дії покладених на обвинувачену ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку із внесенням застави у розмірі, визначеному судом.

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу щодо обвинуваченої ОСОБА_2 на особисте зобов`язання або домашній арешт - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення прокурором, обвинуваченою та її захисником - в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 15 березня 2024 року о 10 год. 50 хв.

Суддя ОСОБА_1