н/п 1-кс/953/2697/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2024 р. Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , дослідивши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.10.2023 у кримінальному провадженні за № 0000093 від 12.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження Київського районного суду м. Харкова 12.04.2024 надійшло клопотання власника майна ОСОБА_2 , в якому остання просить: постановити ухвалу, якою скасувати арешт накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27.10.2023 у справі № 953/10455/23 в рамках кримінального провадження № 0000093 від 12.01.2023, з майна вилученого 25.10.2023 під час обшуку.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути заявнику, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто, з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Проте заявник у клопотанні не зазначає перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано.

У відповідності до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Враховуючи викладене вище, не зазначення переліку і виду майна, арешт з якого повинен бути скасований, та те, що зазначена обставина перешкоджає призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню заявнику.

Зазначена ухвала не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді або в іншому судовому порядку та не перешкоджає захисту прав особи, яка подала клопотання, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 27.10.2023 у кримінальному провадженні за № 0000093 від 12.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України- повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1