Справа № 357/4777/24
У Х В А Л А

14.05.2024 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судового засідання Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, кримінальне провадження провадження за № 0000102 внесеному до ЄРДР 08.02.2024 року, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Бірюки Рокитнянського району, Київської області, громадянки України, з повною вищою освітою, розлученої, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

потерпіла ОСОБА_5 ,

захисник ОСОБА_6 ,

обвинувачена ОСОБА_3

У С Т А Н О В И В :

07.02.2024 року приблизно о 14 год.30 хв. ОСОБА_3 перебувала поблизу будинку АДРЕСА_2 . В цей у ОСОБА_3 виник протиправний умисел на заволодіння шляхом обману мобільним телефоном «Xiaomi Poco X4 Pro 6/128 gb», який належить потерпілій ОСОБА_5 та перебував у користуванні її неповнолітнього сина ОСОБА_7 .

В подальшому реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_3 07.02.2024 року приблизно о 14 год. 30 хв., діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді заподіяння матеріальної шкоди власнику майна ОСОБА_5 та бажаючи їх настання, шляхом обману, з метою особистого збагачення, під приводом зробити телефонний дзвінок попросила у неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мобільний телефон марки «Xiaomi Poco X4 Pro 6/128 gb» та відійшла з ним від неповнолітнього ОСОБА_7 . У подальшому ОСОБА_3 , не маючи наміру повертати вказаний мобільний телефон та скориставшись тим, що неповнолітній ОСОБА_7 відволікся, непомітно залишила місце події, заволодівши при цьому шляхом обману належним ОСОБА_5 мобільним телефоном марки телефоном «Xiaomi Poco X4 Pro 6/128 gb», яким у подальшому почала вільно розпоряджатися у власних потребах, спричинивши потерпілій ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 7642 грн.33 коп.

Таким чином, ОСОБА_3 вчинила заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), тобто кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 190 КК України.

В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченої ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання про звільнення його підзахисної від кримінальної відповідальності, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_3 вперше вчинила кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 190 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є проступком, не є корупційним злочином, відповідно до примітки цієї статті Закону, після вчинення кримінального правопорушення (проступку), щиро розкаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, заподіяну шкоду відшкодувала, а тому відповідно до ст. 45 КК України, вона підлягає звільненню від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні винуватість у вчиненні інкримінованованого проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, визнала, щиро розкаялася у вчиненому. Повідомила суду про дійсність свого щирого каяття та сприяння розкриттю вчиненого нею кримінального правопорушення, а тому просить звільнити її від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 190 КК України на підставі ст. 45 КК України. Зазначила, що наслідки закриття кримінального провадження з цих підстав їй зрозумілі.

Потерпіла ОСОБА_5 зазначила, що не має до обвинуваченої жодних претензій, телефон у них. Вважає, що до обвинувачної необхідно застосувати примусове лікування.

Прокурор вважала за доцільне клопотання задовольнити.

Заслухавши клопотання захисника, думки обвинуваченої та потерпідлої, позицію прокурора, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Частиною 1 статті 286 КПК України передбачено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом.

Згідно з ч. 4 ст. 286 КПК України встановлено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Пунктом першим ч. 2 ст. 284 КПК України передбачена можливість закриття кримінального провадження у разі звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно із ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

За змістом ст. ст. 44, 45 КК України за наявності підстав, передбачених ст. 45 КК України, звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим, якщо тільки вона сама проти цього не заперечує.

Судом було роз`яснено обвинуваченій ОСОБА_3 право заперечувати проти закриття кримінального провадження та право наполягати на проведенні судового провадження у повному обсязі в загальному порядку, також роз`яснено, що кримінальне провадження в такому випадку закривається з нереабілітуючих підстав.

Обвинувачена ОСОБА_3 заявила, що підстави та наслідки звільнення за ст. 45 КК України їй зрозумілі і просить суд розглянути клопотання та звільнити її від кримінальної відповідальності.

Системний аналіз чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд (суддя) повинен переконатися, що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені Кримінальним кодексом України. Тільки після цього можна постановити (ухвалити) у визначеному кримінально-процесуальним кодексом порядку відповідне судове рішення.

Шляхом опитування сторін кримінального провадження судом встановлено, що обвинувачена ОСОБА_3 правильно розуміє і не оспорює формулювання та характер пред`явленого їй обвинувачення, правову кваліфікацію своїх дій за ч. 1 ст. 190 КК України, відсутні будь-які сумніви у добровільності та істинності такої її позиції, а відтак діяння, яке поставлено обвинуваченій у провину, дійсно мало місце, вчинене нею, і отримало правильну кримінально-правову оцінку та визнано самою обвинуваченою.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 КК України інкриміноване ОСОБА_3 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 190 КК України, є кримінальним проступком і таке, що не є корупційним кримінальним правопорушенням.

ОСОБА_3 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, є особою, яка вперше вчинила кримінальний проступок.

Дотримуючись сталості та єдності судової практики, умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям є вчинення нею вперше кримінального проступку. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Дійове каяття передбачає обов`язкову наявність трьох елементів, а саме: щирого каяття, активного сприяння розкриттю злочину, повного відшкодування заподіяних збитків або усунення заподіяної шкоди.

На переконання суду, щире каяття обвинуваченої ОСОБА_3 полягає в суб`єктивному ставленні останньої до вчиненого, зокрема, в тому, що вона визнав факт вчинення кримінального правопорушення та його негативні наслідки, визнала свою провину у вчиненому повністю, висловила щирий жаль і сором з приводу цього, засудила свою поведінку та бажала виправити наслідки своїх дій.

У даному випадку має місце активне сприяння розкриттю злочину з боку обвинуваченої ОСОБА_3 , що полягає у тому, що останньою органу досудового розслідування повідомлено про всі відомі обставини вчинення кримінального правопорушення.

Шкода, завдана вчиненим правопорушенням, відшкодована.

Вирішуючи питання про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження з цієї підстави, суд враховує, що обвинувачена раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, вчинила кримінальне правопорушення вперше, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до кримінального проступку, щиро розкаялася у вчиненому, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, шкода, спричинена вчиненим правопорушенням, відшкодована.

Таким чином, судом встановлено, що наявні підстави для звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження.

Долю речових доказів суд вирішує згідно ст. 100 КПК України.

Процесуальні витрати підлягають стягненню з обвинуваченої на суму 1135,92 грн.

Керуючись ст. 45 КК України, ст. 100, 124, п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Звільнити ОСОБА_3 , від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 закрити.

Речовий доказ мобільний телефон марки «Poco X4 Prо 5 G» SN: НОМЕР_1 IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , жовтого кольору, який переданий на відповідальне зберігання ОСОБА_8 , залишити у останньої, як у власника майна.

Сягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати на залучення експертів для проведення експертизи у сумі 1135,92 гривень.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляції через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОСОБА_9