Справа № 686/6151/24
Провадження № 1-кс/686/2101/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаргу обґрунтовує тим, що у вересні 2023 року він звернувся до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,4 ст. 190 КК України та ч. 1 ст. 382 КК України.

Однак 29.12.2023 отримав лист за підписом начальника ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_6 , із якого довідався, що відомості за заявою про злочин до ЄРДР внесені не були, з чим скаржник не погоджується.

Скаржник в судовому засіданні вимоги скарги підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити.

Слідчий, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, відповідно до ст.306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Ч. 1 ст. 117 КПК України передбачено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 дізнався про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР на підставі поданої ним заяви 29.12.2023, отримавши лист за підписом начальника ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_6 від 28.11.2023, про що свідчить підпис скаржника, датований 29.12.2023.

ОСОБА_3 у скарзі зазначив та у судовому засіданні пояснив, що мав намір ознайомитися із матеріалами перевірки за його заявою з метою з`ясування наявності підстав для оскарження рішення про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, однак тривалий час хворів, що підтверджується наданими скаржником записами з індивідуальної картки амбулаторного хворого від 03.01.2024, 08.01.2024, 15.01.2024, 27.02.2024. При цьому довідка від 27.02.2024, видана КП «Білогірська багатопрофільна лікарня» засвідчує, що ОСОБА_3 звертався за медичною консультацією до лікаря-кардіолога КНП «Білогірська багатопрофільна лікарня» з 21.01.2024 по 27.02.2024.

16.01.2024, у період захворювань, ОСОБА_3 звернувся до ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про надання можливості ознайомитися із матеріалами перевірки за його заявою за фактом вчинення ОСОБА_5 неправомірних дій.

Однак через тривалу хворобу, яка в тому числі призвела до необхідності стаціонарного лікування в КП «Хмельницький обласний серцево-судинний центр» у період з 26.01.2024 по 30.01.2024, що підтверджується випискою-епікризом із медичної картки стаціонарного хворого №442, ОСОБА_3 лише 19.02.2024 спромігся отримати копію довідки ДОП СП ВнП Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_7 від 23.11.2023 про результати перевірки заяви ОСОБА_3 , після отримання якої засобами поштового зв`язку звернувся до суду 27.02.2024.

За таких обставин, приходжу до висновку про поновлення строку звернення до суду у зв`язку із поважними причинами його пропуску, а саме тривалим лікуванням у зв`язку із захворюванням.

Заслухавши думку скаржника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Із наданих матеріалів перевірки за заявою ОСОБА_3 слідує, що останній звернувся до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою, яка була зареєстрована 26.09.2023 за № 119/Л-1368, у якій зазначив про вчинення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,4 ст. 190 та ч. 1 ст. 382 КК України.

Зокрема вказав, що у червні 2017 року він домовився з ОСОБА_4 про допомогу в оформленні договорів оренди ряду земельних ділянок поблизу м. Хмельницького за сплату певних грошових коштів. ОСОБА_8 надав реквізити банківської платіжної карти, яка належала ОСОБА_5 (скаржник про вказані обставини не був обізнаний), на яку ОСОБА_9 мав перерахувати кошти. У період з 19.06.2017 по 16.08.2017 ОСОБА_3 перерахував кошти на вказаний ОСОБА_4 рахунок на загальну суму 159 861 грн. Окрім того, родичами ОСОБА_3 ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 також було перераховано грошові кошти на загальну суму 155 162 грн.

У жовтні 2017 року ОСОБА_3 стало відомо, що ОСОБА_8 помер та скаржник з`ясував, що кошти були помилково перераховані на рахунок ОСОБА_5 .

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 30.09.2019 у справі №686/11069/18 задоволено позов ОСОБА_3 та стягнуто з ОСОБА_5 грошові кошти на суму 159861 грн. та 1598 грн. 65 коп. судового збору, про що видано виконавчий лист.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 03.06.2020 у справі №686/30665/19 задоволено позови ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 та стягнуто з ОСОБА_5 кошти відповідно: на користь ОСОБА_10 в сумі 88 080 грн. та судовий збір в сумі 880,8 грн.; на користь ОСОБА_11 в сумі 40 080,0 грн. та судовий збір в сумі 768,40 грн.; на користь ОСОБА_12 в сумі 27 002,0 грн. та судовий збір в сумі 768,40 грн., про що також видано відповідні виконавчі листи.

Усі виконавчі провадження перебувають на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Хмельницької області ОСОБА_13 , зокрема провадження, у якому стягувачем є ОСОБА_3 відкрито ще 09.06.2020.

З часу перерахунку ОСОБА_3 та його родичами ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 коштів на рахунок ОСОБА_5 на виконання домовленостей з ОСОБА_4 на загальну суму 315023 грн. жодних дій по виконанняю цих домовленостей, а саме надання послуг з оформлення договорів оренди земельних ділянок не було вчинено, кошти заявнику не повертались ні в добровільному порядку, ні під час судових процесів та у ході примусового виконання судових рішень.

А тому вважає, що ОСОБА_8 , діючи умисно, групою осіб із своєю донькою ОСОБА_5 , шляхом обману заволоділи коштами на суму 315023 грн., чим заподіяли шкоди у великих розмірах. Про наявність злочинного шахрайського умислу, на думку скаржника, свідчить те, що станом на вересень 2023 року за даними відкритого Єдиного реєстру боржників на виконанні перебуває 19 виконавчих проваджень, в яких ОСОБА_5 є боржником.

ОСОБА_5 є підприємцем, керівником ПП «Тігрис», за нею зареєстровано право власності на автомобіль BMW, д.н.з. НОМЕР_1 , який придбано 01.01.2018.

Убачає у діях ОСОБА_5 умисне невиконання постанови Хмельницького апеляційного суду від 30.09.2019 у справі №686/11069/18 та рішення Хмельницького міськрайонного суду від 03.06.2020 у справі №686/30665/19.

Листом № 15677/121/122-2023 від 28.11.2023 за підписом начальника ВП № 1 Хмельницького РУП ВП № 3 ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 заявнику направлено відповідь, за змістом якої в даному випадку убачаються цивільно-правові відносини.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_3 про вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,4 ст. 190 КК України не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідною статтею Кримінального кодексу України

Так, з об`єктивної сторони шахрайство, відповідальність за яке передбачена ст. 190 КК України, полягає в протиправному заволодінні чужим майном, в набутті права на нього шляхом обману потерпілого чи зловживання його довірою.

Способами вчинення шахрайства є: 1) обман; 2) зловживання довірою.

Обман (повідомлення потерпілому неправдивих відомостей, повідомлення яких мало б суттєве значення для поведінки потерпілого, з метою введення в оману потерпілого або приховання певних обставин) чи зловживання довірою (недобросовісне використання довіри потерпілого) при шахрайстві застосовуються винною особою з метою викликати у потерпілого впевненість у вигідності чи обов`язковості передачі їй майна або права на нього. Відповідно, обов`язковою умовою визнання обману чи зловживання довірою ознакою об`єктивної сторони шахрайства є використання його для заволодіння майном чи придбання права на майно. Вказане відповідає висновку, викладеному постанові ВС у справі № 755/10138/16-к від 24 вересня 2020.

Заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення у частині тверджень заявника про заволодіння ОСОБА_5 грошовими коштами шахрайським шляхом не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації її дій за відповідною статтею Кримінального кодексу України, оскільки сам скаржник вказує, що мав домовленості щодо оформлення договорів оренди ряду земельних ділянок із ОСОБА_4 (батьком ОСОБА_5 ), який і надавав реквізити банківської платіжної карти, на яку мали перераховуватися грошові кошти за надані послуги.

При цьому сам ОСОБА_8 , з яким ОСОБА_3 , за його твердженням, мав домовленості про надання послуг за певну грошову винагороду, помер, про що скаржник довідався у жовтні 2017 року.

Обставин, які б указували, що ОСОБА_5 вдавалася до обману або зловживала довірою ОСОБА_3 та таким чином протиправно заволоділа його майном (грошовим коштами) скаржником не наведено, оскільки лише її батько мав домовленості із ОСОБА_3 з приводу сприяння у оформленні договорів оренди ряду земельних ділянок та з яким було погоджено порядок розрахунків шляхом надіслання грошових коштів на узгоджений сторонами картковий рахунок.

Окрім того, постановою Хмельницького апеляційного суду у справі № 686/11069/18 від 30.09.2019 задоволено позов ОСОБА_3 та стягнуто з ОСОБА_5 на підставі ст. 1212 ЦК України грошові кошти на суму 159861 грн. та 1598 грн. 65 коп. судового збору та у вказаному судовому рішенні суд виснував, що зазначені кошти були набуті відповідачкою безпідставно, за відсутності договірних відносин між сторонами.

Аналогічно рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 03.06.2020 у справі №686/30665/19 задоволено позов позов ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 до ОСОБА_5 про повернення безпідставно набутих коштів. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_10 безпідставно отримані кошти в сумі 88 080 грн. та судовий збір в сумі 880,8 грн. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_11 безпідставно отримані кошти в сумі 40 080,0 грн. та судовий збір в сумі 768,4 грн. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_12 безпідставно отримані кошти в сумі 27 002,0 грн. та судовий збір в сумі 768,4 грн.

З огляду на викладене, представником органу досудового розслідування обґрунтовано не внесено відомості про вчинення ОСОБА_5 та ОСОБА_8 (який помер більше п`яти років тому) кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,4 ст. 190 КК України, оскільки в поданій заяві не міститься достатніх відомостей про вчинення шахрайства ОСОБА_5 , тоді як ОСОБА_8 помер у 2017 році.

А тому у задоволенні скарги в частині вимоги щодо зобов`язання слідчого внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 шахрайства, слід відмовити.

Разом з тим, заява ОСОБА_3 у частині відомостей про умисне невиконання судового рішення є заявою про вчинене кримінальне правопорушення, оскільки містить виклад обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому слідчий зобов`язаний був відповідно до частини 1 статті 214 КПК України невідкладно, але не пізніше 24 години після подання, внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про те, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Слід зобов`язати уповноважену особу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 у частині відомостей про умисне невиконання судового рішення, яка була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області 26.09.2023 за № 119/Л-1368.

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк на оскарження бездіяльності Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області.

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 у частині відомостей про умисне невиконання судового рішення, яка була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області 26.09.2023 за № 119/Л-1368.

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 в частині зобов`язання уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 шахрайства.

Ухвала в частині відмови у внесенні відомостей до ЄРДР може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя