УХВАЛА

26 лютого 2024року

м. Київ

справа № 202/16330/23

провадження № 51-942ск24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4

- адвоката ОСОБА_5 на вирок Дніпровського апеляційного суду від 11 січня 2024 року стосовно ОСОБА_6 ,

встановив:

У касаційній скарзі порушується питання про перегляд вказаного судового рішення

у касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог пункту 4 ч. 2 та ч. 6 цієї статті.

Згідно з пунктом 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із відображенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Однак, представник потерпілої подала касаційну скаргу без додержання зазначених приписів кримінального процесуального закону, оскільки, вказуючи на те, що Дніпровський апеляційний суд протиправно не розглянув її апеляційну скаргу на вирок Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 01 вересня 2023 року, яка була подана в інтересах потерпілої ОСОБА_4 , як через суд першої інстанції, так і безпосередньо до апеляційного суду, не посилається, яких заходів вона вживала для отримання інформації про стан поданої нею апеляційної скарги, зокрема, для з`ясування інформації про відкриття апеляційного провадження чи залишення її скарги без руху тощо та оскарження ухваленого рішення апеляційного суду.

Крім того, представник потерпілої, вказує на те, що її, як учасника судового провадження, було позбавлено права на апеляційне оскарження вироку місцевого суду стосовно ОСОБА_6 , тобто фактично посилається на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону Дніпровським апеляційним судом, та в прохальній частині касаційної скарги просить скасувати вирок цього суду і призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.

Також, обґрунтовуючи незаконність ухваленого 11 січня 2024 року вироку Дніпровського апеляційного суду, не погоджується з призначеним ОСОБА_6 покаранням та посилається на невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого внаслідок м`якості, тобто просить Верховний Суд переглянути вирок апеляційного суду на предмет справедливості призначеного засудженому покарання. При цьому належним чином не обґрунтовує свою позицію щодо призначення апеляційним судом несправедливого покарання.

Згідно із ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Отже, з метою визначення меж касаційного розгляду представнику потерпілої слід конкретизувати доводи касаційної скарги та визначитися щодо підстав скасування вироку апеляційного суду (позбавлення права на апеляційне оскарження вироку місцевого суду чи несправедливість призначеного засудженому покарання).

Також, згідно з інформацією, щодо функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний кабінет» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду (яка міститься на офіційному вебсайті Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду):

- підсистема «Електронний кабінет» - складова частина Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи;

- 17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя своїм рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Відповідне оголошення надруковане у газеті «Голос України» № 168 (7668) від 4 вересня 2021 року. Згідно з пунктом 122 зазначеного Положення функціонування підсистем «Електронний кабінет» та «Електронний суд» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду починається після інтеграції цих підсистем із наявними в суді автоматизованими системами документообігу та публікації відповідного оголошення в порядку, визначеному для початку функціонування ЄСІТС;

- рішенням зборів суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 4 вересня 2023 року № 16 вирішено запровадити в тестовому режимі окрему підсистему (модуль) ЄСІТС «Електронний кабінет» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду. Таке рішення прийнято з метою забезпечення реалізації Закону України від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», Закону України від 12 серпня 2014 року № 1632-VII «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» (зі змінами згідно з Законом від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ) та Закону України від 15 квітня 2014 року № 1207-VII «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» (зі змінами згідно з Законом від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ);

- підсистема (модуль) ЄСІТС «Електронний кабінет» інтегрована з наявною в Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду автоматизованою системою документообігу суду «ДОК ПРОФ», функціонує з 2 жовтня 2023 року в тестовому режимі та забезпечує технічні процеси, пов`язані з прийомом в електронному вигляді процесуальних документів, створених користувачами в електронному кабінеті та автоматичним надсиланням на адреси електронних кабінетів учасників справи відповідних документів;

- функціонування в тестовому режимі окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний кабінет» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду здійснюється з урахуванням вимог процесуального законодавства.

Так, відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Частиною 6 статті 427 КПК передбачено, що до касаційної скарги додаються її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження. Ця вимога не поширюється на засудженого, який тримається під вартою.

Так, представник потерпілої ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 подала касаційну скаргу шляхом її направлення через підсистему «Електронний кабінет».

Однак, всупереч положень частини 6 статті 427 КПК, до касаційної скарги не додала копій з додатками для надіслання іншим учасникам справи копій, поданих до суду документів.

Таким чином, недодержання представником потерпілої вимог, передбачених статтею 427 КПК, є підставою для залишення її касаційної скарги без руху.

Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК,

колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу без руху й установити строк для усунення допущених недоліків. Представнику потерпілої також необхідно надати докази дотримання встановленого судом строку усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 441 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на вирок Дніпровського апеляційного суду від 11 січня

2024 року стосовно ОСОБА_6 залишити без руху та надати їй строк для усунення недоліків протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3