ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9787/24
провадження № 1-кс/753/1598/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001869 від 25.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Дарницького окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001869 від 25.05.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, посилаючись на ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на інших підозрюваних, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, які не зменшились порівняно із застосованими слідчим суддею запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відповідно до ухвали слідчого судді від 24.04.2024, дія якої завершується 24.05.2024, у зв`язку із чим просить продовжити строк дії запобіжного заходу строком на 60 днів, враховуючи продовжений постановою слідчого судді від 22.05.2024 строк досудового розслідування до трьох місяців, який завершується 29.07.2024.

Вказує, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження триває та заявлені ризики у клопотанні про застосування запобіжного заходу не зменшилися. Разом з тим, закінчити розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 не має можливості, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно завершити проведення інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме провести огляд вилучених речей (комп`ютерну техніку, мобільні телефони та документи) за адресами мешкання фігурантів, вказана інформація для огляду є об`ємною, так як здійснюється за тривалий проміжок часу, а саме з 25.05.2023 до 29.02.2024. Також необхідно отримати висновок експерта за результатами проведення експертизи відео та звукозапису. Окрім того, необхідно провести численні допити свідків та інших осіб, які мають відношення до діяльності злочинної організації. Крім того, необхідно розсекретити всі матеріали негласних слідчих (розшукових) дій, оскільки останні мають важливе значення для проведення досудового розслідування та встановлення всіх обставин кримінального правопорушення. Встановити усіх потерпілих від вчинення кримінального правопорушення (злочину), допитати останніх в якості потерпілих. Надати доступ підозрюваним та його захисникам до матеріалів кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, скласти та затвердити обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, для прийняття законного рішення по зазначеному кримінальному провадженні, наявні підстави необхідності вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків вказує про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна, тому, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість покарання, зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що позбавлятиме можливості притягти останнього до передбаченої законом відповідальності за скоєне.

У підтвердження висновку про можливість незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків у цьому ж кримінальному провадженні вказує на те, що ОСОБА_4 знайомий з іншим підозрюваними, тому, перебуваючи на волі, з метою зміни чи відмови від дачі показів та уникнення від кримінальної відповідальності, може впливати на інших підозрюваних, свідків у даному кримінальному провадженні, з якими він також знайомий.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих слід враховувати визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Поряд з цим варто враховувати те, що підозрюваний може використовувати свій вплив, маючи зв`язки та відповідний авторитет, на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні та намагатися узгодити їх покази, з тим щоб вони відповідали його інтересам.

Вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином у результаті обізнаності ОСОБА_4 про осіб, які давали свідчення у кримінальному провадженні, він може шляхом погроз, підкупу або іншим чином впливати на свідків, з метою примушування їх до зміни раніше наданих показань, та таким же чином впливати на свідків, які ще не давали показання, що в подальшому виключить їх можливість давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування.

У підтвердження висновку про можливість продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, вказує, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, отже не має стабільного заробітку, окрім як за рахунок вчинення кримінальних правопорушень, також не має міцних соціальних зв`язків та підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, тобто корисливих кримінальних правопорушень (злочинів).

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на продовження застосування пропонованого заходу, посилаючись на ризики, визначені п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Захисник вважав можливим продовження застосування запобіжного заходу з урахуванням зменшеного часу перебування підозрюваним під домашнім арештом у нічний час доби - з 24.00 год. до 05.00 год., зважаючи, що підозрюваний має потреби у догляді за бабусею, яка хворіє, а також необхідність здійснювати підприємницьку діяльність для забезпечення себе та своїх рідних грошовими коштами.

Підозрюваний підтримав доводи свого захисника та просив зменшити час перебування його під домашнім арештом у нічний час доби. Вказав, що матиме належну процесуально поведінку під час досудового розслідування.

Прокурор проти зменшення часу перебування підозрюваним під домашнім арештом у нічний час доби не заперечував.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до нього, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у його розгляді, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 181, ст.199 КПК України, думку підозрюваного, його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення доказів підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, раніше не судимий.

Наявність підозри у вчинені ОСОБА_4 інкримінованих злочинів, передбачених ч.2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України, підтверджується зібраними в кримінальному проваджені доказами, а саме:

- протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, зняття інформації з електронних інформаційних систем. У ході виконання вказаних заходів була зафіксована протиправна діяльність злочинної організації, до складу якої входять вищевказані особи;

- протоколом огляду соціальних сторінок та оголошень, які розміщували учасники злочинної групи;

- протоколами за результатами проведення негласних слідчих розшукових дій, а саме контролю за вчиненням злочину у формі контрольованої закупки;

- протоколами допитів потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ..

29.02.2024 ОСОБА_4 в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється в участі у злочинній організації, заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 01.03.2024 до ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби строком на 59 днів, тобто до 28.04.2024 включно, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 20 год. 00 хв., по 07 год. 00 хв. наступного дня.

Постановою прокурора від 23.04.2024 року строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, який завершується 29.05.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 24.04.2024 відносно ОСОБА_4 продовжено строк запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби строком на 1 місяць, тобто до 24.05.2024 включно, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 20 год. 00 хв., по 07 год. 00 хв. наступного дня.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22.05.2024 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до п`яти місяців, який завершується 29.07.2024.

Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження запобіжного заходу відносно такого підозрюваного.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень (злочинів), а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені у п.п.1,3, 5 ч. 1 цієї статті, що є підставою для продовження застосування до нього запобіжного заходу.

Метою продовження застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зважаючи на санкцію статті, яка йому інкримінується, й розуміння наслідків покарання може вплинути на зміну процесуальної поведінки підозрюваного.

Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, про реальність даного ризику також свідчить факт відсутності у підозрюваного місця роботи, міцних соціальних зв`язків.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження обраного запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування (до 29.07.2024 року) на два місяці, зважаючи на правила, передбачені КПК України, обрахування застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який обраховується місяцями.

Варто зауважити, що метою продовження застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Беручи до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення підозрюваним злочину, тяжкість вчиненого ним злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 12 років з конфіскацією майна, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, враховуючи, що менш суворі запобіжні заходи, порівняно із пропонованим прокурором - домашній арешт у нічний час доби, не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, вважає за необхідне продовжити застосування до підозрюваного обраний запобіжний захід.

Підстави, які б свідчили про неможливість продовження перебування підозрюваним під домашнім арештом у нічний час доби за станом здоров`я, не встановлені.

Відповідно до §1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування й суду, то існування такого ризику є цілком ймовірним.

Так, підозрюваний хоча і є раніше не судимою особою, разом із тим підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, що вказує на високий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, його ролі у вчиненні такого злочину, й усвідомлення наслідків покарання є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування.

Ризик тиску на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу (Jarzynski v.Poland (Яжинський проти Польші) §43).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим (ч.6 ст. 181 КПК України).

Відтак, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховувалися при обранні та продовженні запобіжного заходу - арешту (ч.6 ст. 181, ст.199 КПК України), а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях (злочинах), у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, стан здоров`я підозрюваного, його репутацію, майновий стан, відсутність підстав застосування більш м`якого запобіжного заходу (особисте зобов`язання), слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби підлягає до задоволення, оскільки такий запобіжний захід забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків у межах строку досудового розслідування.

З врахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потреби у продовженні проведення слідчих й процесуальних дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є пропонований запобіжний захід - домашній арешт у нічний час доби.

З урахуванням позиції прокурора та зважаючи на відмінну процесуальну поведінку ОСОБА_4 , його працевлаштування, графік його роботи, суд вважає можливим зменшити час перебування підозрюваного під домашнім арештом та встановити йому заборону залишати житло без дозволу слідчого, прокурора чи суду в період часу з 23 год. 30 хв. по 05 год. 30 хв. наступного дня

На підстави вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 181, 186, 193, ч.6 ст. 181, 199, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, з урахуванням ст.ст. 5, 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001869 від 25.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України - задовольнити частково.

Продовжити застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду в період часу з 23 год. 30 хв. по 05 год. 30 хв. наступного дня, в межах продовженого строку досудового розслідування - до 29 липня 2024 року.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки покладені ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 01.03.2024, в межах строку досудового розслідування, тобто до 29 липня 2024 року, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця реєстрації та/або фактичного проживання;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну (за наявності);

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 28.05.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1