Справа № 646/1884/24
№ провадження 1-кс/646/533/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.02.2024 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000430 від 12.02.2024,

встановив:

У провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000430 від 12.02.2024.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідувань за №0000430 від 12.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

11.02.2024 до чергової частини СПД №1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшла письмова заява від гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що в період часу з 05.01.2024 по 10.02.2024 з території його домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 вчинено крадіжку домашньої птиці - індокачок (мускусна качка) у кількості 26 штук які належать заявнику, чим останньому спричинено матеріальний збиток.

16.02.2024 слідчим, в ході огляду місця події, на відкритій ділянці місцевості, розташованої на відстані 3 м. від паркану домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав: 21 (двадцять одну) індокачку (мускусну качку) з дзьобами червоного кольору, вкритих пір`ям чорно - білого кольору та фрагментами синьої фарби на крилах.

За результатами проведеного огляду вказане майно було вилучено.

Власником вилученого майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого від 16.02.2024 вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Вилучені 16.02.2024 об`єкти кримінально протиправних дій мають значення у кримінальному провадженні, як предмети, які є об`єктом кримінально протиправних дій і служать доказом у вказаному провадженні.

Якщо вилучені в ході огляду місця події 16.02.2024 об`єкти не арештувати, то наслідком повернення їх особі, у якої вони були вилучені, може бути їх псування, зникнення, втрата, знищення, пересування, передача, відчуження.

Вилучені предмети мають значення у кримінальному провадженні, як предмети, які зберегли на собі сліди вчинення злочину і служать доказом у вказаному провадженні.

Метою арешту є забезпечення належного проведення подальшого досудового розслідування у кримінальному провадженні, збереження речових доказів для забезпечення подальшого проведення судових експертиз та встановлення розміру заподіяних збитків потерпілому.

Майно вилучено 16.02.2024, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна підписано та направлено до суду процесуальним керівником 19.02.2024, що є першим робочим днем, а тому строки звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, передбачені ч.5 ст.171 КПК України, не пропущено.

У судове засідання прокурор ОСОБА_6 не з`явилася, звернулася із заявою, в якій просила розгляд клопотання проводити за її відсутності, вимоги клопотання підтримала, просила задовольнити.

Власник майна ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечував.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за №№0000430 від 12.02.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що 11.02.2024 до чергової частини СПД №1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшла письмова заява від гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що в період часу з 05.01.2024 по 10.02.2024 з території його домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 вчинено крадіжку домашньої птиці - індокачок (мускусна качка) у кількості 26 штук які належать заявнику, чим останньому спричинено матеріальний збиток.

16.02.2024 слідчим, в ході огляду місця події, на відкритій ділянці місцевості, розташованої на відстані 3 м. від паркану домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав: 21 (двадцять одну) індокачку (мускусну качку) з дзьобами червоного кольору, вкритих пір`ям чорно - білого кольору та фрагментами синьої фарби на крилах.

Постановою слідчого від 16.02.2024 вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000430 від 12.02.2024 задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 16.02.2024 під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, розташованої на відстані 3 м. від паркану домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 21 (двадцять одну) індокачку (мускусну качку) з дзьобами червоного кольору, вкритих пір`ям чорно - білого кольору та фрагментами синьої фарби на крилах.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1