Справа № 461/4943/23
Провадження № 1-кс/461/1948/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2024 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 0000017 від 29.05.2023 року.

Слідчий ОСОБА_4 надіслав до суду заяву, з якої вбачається, що 19.03.2024 року рішенням процесуального керівника визначено підслідність вказаного кримінального провадження за підрозділом детективів ТУ БЕБ у Волинській області.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, до Вищого антикорупційного суду.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подається та розглядається слідчим суддею за правилами підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Виходячи з аналізу норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду клопотань, територіальна підсудність яких прямо не визначена процесуальним законом.

Таким чином, клопотання про скасування арешту майна розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Матеріалами справи встановлено, що 19.03.2024 року рішенням процесуального керівника визначено підслідність кримінального провадження № 0000017 від 29.05.2023 року за підрозділом детективів ТУ БЕБ у Волинській області.

ТУ БЕБ у Волинській області розташоване в м. Луцьк, тобто поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Галицького районного суду міста Львова.

Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях вказує, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 409 КПК України та п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності являється істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення апеляційною інстанцією.

Зважаючи на обов`язок дотримання судом вимог КПК України щодо верховенства права та законності під час кримінального провадження, приймаючи до уваги той факт, що досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється ТУ БЕБ у Волинській області, а судовий контроль у кримінальному провадженні здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, вважаю, що клопотання не підсудне Галицькому районному суду м. Львова, а тому слідчий суддя вважає за необхідне клопотання повернути заявнику, роз`яснивши право на звернення до слідчого судді в межах місця знаходження органу досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 9, 26, 132 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику його право звернутись із вказаним клопотанням до слідчого судді, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1