Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/548/2024 Справа № 641/210/24
УХВАЛА
21 лютого 2024 року м. Харків
Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харкова, громадянина України, має на утриманні дитину 2017 року народження, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштованого, раніше неодноразово судимого,-
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 , будучи раніше засудженим за вчинення умисних корисливих злочинів проти власності, на шлях виправлення і перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив і знову вчинив умисний корисливий злочин проти власності за наступних обставин.
ОСОБА_5 , 28.10.2023 в період часу з 22:00 до 23:00, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, у період дії воєнного стану, оголошеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та введеного в дію Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення умисного корисливого кримінального правопорушення, перебував за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, 24-А з малознайомим йому ОСОБА_6 , в ході спілкування з яким ОСОБА_5 побачив у ОСОБА_6 в руках мобільний телефон ТМ «Xiaomi Redmi 9A», ИМЕЙ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 . В цей момент у ОСОБА_5 виник злочинний умисел спрямований на відкрите заволодіння належним ОСОБА_6 мобільним телефоном.
Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел спрямований на заволодіння належним ОСОБА_6 мобільним телефоном, ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення за чужий рахунок, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, під словесним тиском на потерпілого, попросив у ОСОБА_6 вищевказаний мобільний телефон під приводом огляду інформації у мережі Інтернет, на що ОСОБА_6 погодився та передав ОСОБА_5 свій мобільний телефон ТМ «Xiaomi Redmi 9A 2/32 Gb», ИМЕЙ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , вартістю 1660,00 гривень, в чохлі «ColorWay TPU Matt для Xiaomi Redmi 9A», вартістю 40,00 гривень.
Далі, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу спрямованого відкрите заволодіння майном ОСОБА_6 , розуміючи, що потерпілий, побоюючись ОСОБА_5 , не буде чинити опір та вимагати повернення належного йому майна, діючи відкрито для потерпілого, поклав належний ОСОБА_6 мобільний телефон ТМ «Xiaomi Redmi 9A 2/32 Gb», ИМЕЙ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 в чохлі «ColorWay TPU Matt для Xiaomi Redmi 9A» до кишені штанів, що були вдягнені на ньому та з місця вчинення злочину зник, розпорядившись майном ОСОБА_6 на власний розсуд, чим спричинив останньому майнову шкоду на загальну суму 1700,00 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 органами досудового розслідування підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто, вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Орган досудового розслідування вважає, що існують обґрунтовані ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважати що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, та переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочині), за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, у зв`язку із чим слідчий та прокурор вважають за необхідне застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважав за можливе обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.
Слідчий та прокурор, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та при розгляді клопотання, довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що підтверджується сукупністю доказів, на які слідчий та прокурор послались у клопотанні.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до правової позиції ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Статтею 27 Конституції України визначено, що кожна людина має невід`ємне право на життя. Ніхто не може бути свавільно позбавлений життя. Обов`язок держави - захищати життя людини.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, та вчинити інші кримінальні правопорушення.
Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину) , за яке законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, даних про офіційне працевлаштування та наявності джерел для існування ОСОБА_5 суду не надано, не має стійких соціальних зв`язків, раніше неодноразово засуджений за вчинення умисних корисливих злочинів проти власності, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органу досудового розслідування та суду на території України. Виходячи з цього, у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, а також активних бойових дій в м. Харкові та Харківській області, це може спонукати ОСОБА_5 до втечі до іншого міста, населеного пункту, щоб переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити аналогічне кримінальне правопорушення, з чого виникають ризики, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, суд вважає реальним ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може здійснювати тиск та незаконно впливати на потерпілого та свідків по даному кримінальному провадженню, з метою зміни ними свідчень.
Крім того, суд вважає реальним ризик, передбачений п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, оскільки даних про офіційне працевлаштування та наявності джерел для існування ОСОБА_5 суду не надано.
Всі вищевикладені ризики у їх сукупності свідчать про неможливість їх запобігання шляхом застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, оскільки інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного під час кримінального провадження.
Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Так, судом, відповідно до ст.182 КПК України визначається розмір застави та встановлюється обов`язок виконання підозрюваним одного або кількох обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, та застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування.
Підозрюваного ОСОБА_5 взяти під варту в залі суду.
Строк тримання під вартою рахувати з дня взяття під варту в залі суду, тобто з 21 лютого 2024 року.
Строк дії ухвали до 20 квітня 2024 року.
Визначити розмір застави ОСОБА_5 у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 120 920 (сто двадцять тисяч дев"ятсот двадцять) гривень.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти після внесення застави на вказаний рахунок, згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.
У разі внесення застави, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за викликом;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.
Виконання даної ухвали в частині контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків доручити відділу поліції № 2 ХРУП № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя- ОСОБА_1