Справа № 202/4414/24
Провадження № 1-кс/202/2520/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000313 від 31.03.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, який народився у с. Семенівка, Томаківського району, Дніпропетровської області, не одруженому, який на утриманні дітей не має, з середньою освітою, раніше не судимому, учаснику бойових дій, особі з інвалідністю 2 групи, яку отримав внаслідок участі у активних бойових діях у 2022 році, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

01.04.2024 слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, яке мотивував тим, що 31 березня 2024 року близько о 02 годині 40 хвилин, водій ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння (показники алкотестера - 0,83‰), чим заздалегідь позбавив себе можливості об`єктивно оцінювати дорожню обстановку і координувати свої дії, керуючи технічно справним автомобілем «CHEVROLET LACETTI», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить йому на праві власності, здійснював рух по автодорозі Р-73 «Н-08-м. Нікополь» з боку м. Дніпра у напрямку м. Нікополя у Нікопольському районі Дніпропетровської області, перевозячи на передньому пасажирському сидінні ОСОБА_8 , яка тримала у себе на колінах неповнолітню ОСОБА_9 , а на задньому сидінні ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та неповнолітнього ОСОБА_12 .

Під час руху, водій ОСОБА_5 , порушуючи правила безпеки дорожнього руху, проявляючи кримінально протиправну самовпевненість, легковажно розраховуючи на відвернення суспільно небезпечних наслідків, не діяв таким чином, щоб не наражати на небезпеку життя та здоров`я громадян, не маючи жодних перешкод технічного і фізичного характеру для безпечного забезпечення руху, в районі стели «Нікопольський район» на 39 км автодороги Р-73 « ІНФОРМАЦІЯ_2 » у Нікопольському районі Дніпропетровської області, не врахував дорожню обстановку, не обрав безпечну швидкість, внаслідок чого втратив контроль над керуванням автомобіля «CHEVROLET LACETTI», реєстраційний номер НОМЕР_1 та допустив його занос, автомобіль у стані заносу виїхав за межі проїзної частини дороги праворуч в кювет, де перекинувся.

Своїми діями водій ОСОБА_5 порушив вимоги п. п. 1.3., 1.5., 2.3. б), 2.9.а) та 12.1. Правил дорожнього руху України.

Порушення п. 12.1. Правил дорожнього руху водієм ОСОБА_5 знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з настанням дорожньо-транспортної події, внаслідок якої пасажиру переднього сидіння ОСОБА_8 спричинено тілесні ушкодження, що призвели до її смерті на місці пригоди, а пасажирам ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 та ОСОБА_10 спричинено тілесні ушкодження.

31 березня 2024 року о 08 годині 00 хвилин ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України та 31 березня 2024 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення обґрунтовується сукупністю доказів, а саме - протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 31.03.2024, показаннями підозрюваного ОСОБА_5 , показаннями свідків ОСОБА_13 , речовими доказами вилученими під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, іншими матеріали кримінального провадження у своїй сукупності.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене просив слідчого суддю обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді безальтернативного тримання під вартою строком на 60 днів.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні доводи клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що дійсно 31.03.2024 трапилась дорожньо-транспортна пригода за його участі за викладених у клопотанні обставин, але усі зазначені у клопотанні ризики є припущеннями прокурора та не підтверджені жодним доказом, оскільки він народився, все життя мешкає у с. Семенівка. Є учасником бойових дій з відсічі збройної агресії РФ і у 2022 році внаслідок підриву міни втратив ліву верхню кінцівку та отримав другу групу інвалідності. Через стан здоров`я не працевлаштований, але отримує пенсію та має намір відшкодовувати шкоду потерпілим. Отже вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду немає жодних об`єктивних підстав. Щодо ризику впливу на свідків та потерпілих зазначив, що він також є необґрунтованим, які і ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. Просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав позицію підозрюваного. Просив слідчого суддю обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

У провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0000313 від 31.03.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР.

31.03.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України і того ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.286-1 КК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З досліджених у судовому засіданні матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження, стороною обвинувачення доведене, що повідомлена ОСОБА_5 підозра є обґрунтованою, що підтверджується матеріалами клопотання, а саме протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 31.03.2024, показаннями підозрюваного ОСОБА_5 , показаннями свідків ОСОБА_13 , речовими доказами вилученими під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, іншими матеріали кримінального провадження у своїй сукупності.

Таким чином, існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкримінований йому злочин.

Проте слідчий суддя наголошує, що лише цієї умови недостатньо для обрання запобіжного заходу і враховує, що у судовому засіданні прокурором доведене, що обґрунтовано існує ризик впливу підозрюваного на свідків та потерпілих за провадженням (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), оскільки останні є приятелями, що дає підстави вважати, що він має змогу через дружні умовляння вплинути на них, з метою отримання від них необхідних йому показань.

Інших ризиків, передбачених ст.177 КПК України слідчим суддею не встановлено.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Виходячи з п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод позбавлення свободи захід настільки суровий, що виправдати його можна лише у разі, коли інші, менш суворі заходи були розглянуті й визнані недостатніми для того, щоб забезпечити особисті або державні інтереси, які вимагають такого тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурором доведене, що більш м`який запобіжний захід обраний ОСОБА_5 на даній стадії кримінального провадження не зможе запобігти встановленому ризику, оскільки перебуваючи під домашнім арештом або під дією іншого, більш м`якого запобіжного заходу, підозрюваний без будь-яких перешкод зможе впливати на свідків.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи питання щодо обрання альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суддю насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі.

При цьому слідчий суддя відхиляє доводи клопотання про те, що ОСОБА_5 необхідно безальтернативно визначити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою як недоведені, та приймає до уваги те, що ОСОБА_5 є учасником бойових дій, під час бойового зіткнення з ворогом отримав вибухову травму та втратив верхню кінцівку, отримав статус особи з інвалідністю 2 групи, що підтверджується відповідними документами, наданими стороною захисту, раніше не судимий. До події ставиться критично та має намір співпрацювати зі слідством та відшкодовувати завдану потерпілим шкоду.

Відтак, ретельно оцінивши в сукупності всі надані матеріали кримінального провадження та обставини, у тому числі те, що злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 є тяжким, але неумисним, середній вік та стан здоров`я підозрюваного, його соціальні зв`язки за місцем мешкання; майновий стан; відсутність повідомлень про підозру у інших кримінальних провадженнях, приходжу до висновку про можливість визначення підозрюваному розміру застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні, з показань підозрюваного, слідчим суддею також встановлено, що він отримує пенсію як особа з інвалідністю 2 групи у розмірі 10 000 грн. 00 коп. щомісячно, а також отримав одноразову виплату від держави у зв`язку з бойовим пораненням. Вказані показання стороною обвинувачення не спростовані.

За таких обставин слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі, що дорівнює 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме цей розмір здатний забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків і не є завідомо непомірним для нього.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілими за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи викладене клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню з одночасним визначенням розміру застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193,194 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)» підозрюваному ОСОБА_5 на строк 60 (шістдесят днів) днів, а саме з 31 березня 2024 року по 29 травня 2024 року.

Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала втрачає силу 30.05.2024 року о 00 год. 00 хв., якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 151 400 грн. 00 коп. (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста грн. 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суд із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він постійно проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування; не спілкуватися зі свідками та потерпілими за даним кримінальним провадженням; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Продовження цього строку можливе у порядку передбаченому ст.199 КПК України

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити до ДУ «ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4)».

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчий суддя склав 04.04.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1