Справа № 761/3803/23
Провадження № 1-кс/761/2734/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши матеріали клопотання слідчого ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000686 від 17 вересня 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 289, ч. 4 ст. 4 ст. 28 ст. 290 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні ГУ НП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000686 від 17 вересня 2019 року.

16 лютого 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 289, ч. 4 ст. 4 ст. 28 ст. 290 КК України.

01 лютого 2023 року до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави щодо ОСОБА_6 .

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з мотивів у ньому наведених та просив задовольнити його. При визначені розміру застави просив врахувати розмір завданих збитків та тяжкі наслідки, які настали внаслідок дій підозрюваної.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри. Крім того, наведені ризики прокурором та слідчим у клопотанні, нічим не підтвердженні, а тому вважають за можливе відмовити у клопотанні слідчого.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, заслухавши прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно положень, ч. 4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, і на які вказує прокурор, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч.1 ст.194 КПК, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою для застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів, про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

Аналізуючи надані слідчому судді для вивчення копії матеріалів кримінального провадження на обґрунтування підозри повідомленої ОСОБА_6 в обсязі долученому до клопотання, а саме дані, які містяться в процесуальних документах та протоколах слідчих дій, слідчий суддя вважає, що у даному випадку можна дійти висновку про причетність, останнього до вчинення протиправних дій, а тому слідчий суддя не бачить у висновках прокурора про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого, що виправдовує продовження досудового розслідування та застосування заходів забезпечення.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Беручи до уваги наведе вище, слідчий суддя вважає, що характер інкримінованих діянь та їх тяжкість, а також завдані збитки виправдовує необхідність здійснення подальшого розслідування даного кримінального провадження та застосування заходів забезпечення.

Окрім цього, будь-яких інших даних, які б негативно характеризували ОСОБА_6 слідством не здобуто.

Суд критично ставиться до зазначених прокурором у клопотанні обставин та ризиків щодо наміру підозрюваної уникнути слідства та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних, перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні або сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вони в клопотанні слідчим наведені формально, фактично ґрунтуються на припущеннях слідчого та будь-якими об`єктивними даним не підтверджуються.

Посилання прокурора на тяжкість кримінального правопорушення у вчинені якого підозрюється ОСОБА_6 не може бути безумовною підставою для застосування саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що саме по собі усвідомлення підозрюваним тяжкості покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання його винуватим, не може однозначно та беззаперечно свідчити про наявність ризику переховуватись від органів досудового слідства, у зв`язку з чим бути підставою для застосування тільки запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, на переконання суду, такий запобіжний захід як особисте зобов`язання, з визначенням певного кола обов`язків зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти ризикам про які вказав слідчий у клопотанні.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 206, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000686 від 17 вересня 2019 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 3 дні, тобто до 07 квітня 2023 року, включно, обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- уникати спілкування з потерпілими та підозрюваними особами у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у даному кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1