печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що вказане майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів.

З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи відділу з питань цивільного захисту Херсонської міської ради за попередньою змовою з службовими особами суб`єктів господарювання та іншими підконтрольними особами, організували злочинну схему заволодіння бюджетними коштами, під час проведення публічних закупівель, стосовно ремонтних робіт укриттів цивільного захисту.

Так для реалізації злочинного плану, службові особи відділу з питань цивільного захисту Херсонської міської ради () (далі - замовник) прийняли рішення про проведення публічних закупівель стосовно ремонту укриттів на території міста Херсон.

З метою визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, службові особи замовника за попередньою змовою з службовими особами групи компаній «Пространство» залучили підконтрольну підрядну організацію ТОВ «Максімінхаусбуд» () (далі - підрядник) та пов`язаного з ними інженера - проектувальника, які фактично визначили вартість предмету закупівлі.

В подальшому використовуючи процедуру публічної закупівлі передбачену постановою КМУ від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», замовником укладено прямі договори про надання послуг з проектувальником та ТОВ «Максімінхаусбуд» ().

Надалі службові особи групи компаній «Пространство», використовуючи підконтрольне підприємство ТОВ «Максімінхаусбуд» () та «фірми-прокладки» ТОВ «Віракс-про» (), ТОВ «Тирос» (), з метою заволодіння бюджетними коштами, здійснювали продаж товарів на підрядну організацію за завищеними цінами, при цьому фактично товари купувались підконтрольними особами за ринковими цінами.

У подальшому, з метою заволодіння бюджетними коштами до актів приймання виконаних послуг (актів приймання виконаних будівельних робіт) та довідок про вартість виконаних послуг (довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати) вносились завищені об`єми робіт та вартість матеріальних ресурсів.

Вищевикладене свідчить про те, за результатом вказаних узгоджених дій службові особи відділу з питань цивільного захисту Херсонської міської рад за попередньою змовою з службовими особами суб`єктів господарювання та іншими підконтрольними особами заволоділи бюджетними коштами, виділеними на проведення поточного ремонту укриттів для колективного захисту у м. Херсон.

Згідно матеріалів виконаного доручення Управління СБУ в Херсонській області від 04.03.2024, допитів свідків встановлено, що до вчинення злочину може бути причетна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , спеціаліст з кошторисної документації, співробітник ДКБ Одеської ОДА.

01.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 у справі №757/17476/24-к проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході обшуку виявлено та вилучено мобільний телефон Redmi 9 Model M2004J19C IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім картками НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , а також ноутбук Lenovo 80 MJ s/n: MP11MC3E MTM: 80MJ00G44A котрі можуть містити відомості - листування, що свідчать про усвідомленість та протиправність дій пов`язаних із заволодіння бюджетними коштами Херсонської міської ради при будівництві укриттів для колективного захисту у м. Херсон, а також розподіл ролей у злочинній діяльності, а також електронні відомості проектів документів, які використовувались у злочинній діяльності.

Постановою слідчого від 02.05.2024 вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023.

Враховуючи наведене, виникла необхідність у накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів.

В судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

01.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 у справі №757/17476/24-к проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході обшуку виявлено та вилучено мобільний телефон Redmi 9 Model M2004J19C IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім картками НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , а також ноутбук Lenovo 80 MJ s/n: MP11MC3E MTM: 80MJ00G44A котрі можуть містити відомості - листування, що свідчать про усвідомленість та протиправність дій пов`язаних із заволодіння бюджетними коштами Херсонської міської ради при будівництві укриттів для колективного захисту у м. Херсон, а також розподіл ролей у злочинній діяльності, а також електронні відомості проектів документів, які використовувались у злочинній діяльності.

Постановою слідчого від 02.05.2024 вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вилучене в ході обшуку майно, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене під час проведення обшуку 01.05.2024 майно за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон Redmi 9 Model M2004J19C IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім картками НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , а також ноутбук Lenovo 80 MJ s/n: MP11MC3E MTM: 80MJ00G44A.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0002066 від 03.11.2023.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1