Справа № 522/9399/22
Провадження №1-кп/522/403/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2023 Місто Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000561 ві д 21.05.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Велика Балка, Біляївського району, Одеської області, який має середню освіту, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 24.12.2011 Біляївським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 185, ч. З ст. 185,ч.1 ст.70 КК України до 3 років п/в, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном 2 роки; 22.02.2012 Суворовським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 309 КК України до 6 місяців п/в в силу ст. 71 КК України приєднати не відбуті 2 роки і 9 місяців п/в за вироком Біляївського районного суду від 24.11.2011, всього до відбуття рахувати З роки 3 місяці п/в; 06.07.2012 Біляївським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 185 КК України до 3 років п/в, в силу ч. 4 ст. 71 КК України приєднати не відбутий 1 рік п/в за вироком Суворівського районного суду від 22.02.2012, всього до відбуття рахувати 4 роки п/в, звільнений 27.06.2014 року по відбуттю строку покарання; 14.12.2016 Біляївським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років п/в, звільнений 10.08.2018 року по відбуттю строку покарання; обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурор - ОСОБА_4

захисник - ОСОБА_5

обвинувачений - ОСОБА_3

УСТАНОВИВ:

Приморським районним судом м. Одеси здійснюється судовий розгляд у кримінальному провадженні на підставі обвинувального акту стосовно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, посилаючись на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані під час обрання запобіжного заходу раніше, продовжують існувати.

Захисник та обвинувачений просили змінити запобіжний захід на більш м`який. Крім того просили зменшити суму застави до 100 000 гривень, посилаючись на те, що ризики , які були враховані під час обрання запобіжного заходу значно зменшились.

Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, приходить до висновку, що строк тримання обвинувачених під вартою необхідно продовжити, виходячи з наступного.

У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Частиною 3 ст. 199 КПК України передбачено, що суд при продовженні строку тримання під вартою враховує обставини, які свідчать про те що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.

Відповідно до ч.2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти власності, який карається до 10 років, неодружений та немає міцних соціальних зв`язків. Окрім того, ОСОБА_3 є раніше судимою особою за злочин проти власності. Також встановлено, що обвинувачений є не працевлаштованою особою та немає постійного джерела доходу.

Станом на теперішній час судовий розгляд триває, сторона обвинувачення продовжує надавати докази.

Зазначені обставини щодо особи обвинуваченого та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим, їх поведінка під час інкримінованих злочинів, дають підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може вчинити нові злочини, переховуватися від суду чи фізично впливати на потерпілих.

Ризики, які біли враховані під час обрання обвинуваченим запобіжного заходу дещо зменшились, але продовжують існувати, що є підставою для продовження строку тримання обвинуваченому під вартою, проте, враховуючи, що обвинувачений виявив намір внести заставу у розмірі до 100 000 гривень, суд вважає за необхідне зменшити розмір застави до 100 000 гривень, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України.

Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, зважаючи на вказані ризики, особи обвинувачених та насильницький характер злочинів, у яких вони обвинувачуються. Більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам, забезпечити належну поведінку обвинувачених та виконання ними своїх процесуальних обов`язків.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Керуючись Гл.18, ст.ст. 314-316, 291, 342-355 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 09.12.2023 включно, без зміни розміру застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 100 000 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, призначенням платежу: застава за обвинуваченого ОСОБА_3 , провадження по справі №1-кп/522/2077/22.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

прибувати до суду за кожною вимогою;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

не відлучатися з міста Одеси без дозволу суду;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

утримуватись від спілкування з потерпілим та з особами, допитаними як свідки в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити обвинуваченим наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжний заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 09.12.2023.

Ухвала про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_6

09.10.2023