Провадження № 1-кс/686/8143/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого ВРЗЗС слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Хмельницького Хмельницької області, українця, громадянина України, із базовою середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, утриманців не має, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , раніше судимого,

у кримінальному провадженні № 0002890,

встановив:

22.09.2023 старший слідчий ВРЗЗС слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник заперечили проти задоволення клопотання.

Вважають, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

ОСОБА_6 стверджує, що від органу досудового розслідування переховуватись не буде.

Причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

18.08.2023 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0002890 зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація ч.4 ст.185 КК України.

21 вересня 2023 року в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження, відповідно до ст. ст. 40, 42, 276, 277, 278 КПК України, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

За твердженням органу досудового розслідування, ОСОБА_6 , будучи раніше судимим за вчинення майнових злочинів, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний корисливий злочин.

Так, 16 серпня 2023 року близько 16 год 17 хв, ОСОБА_6 , перебуваючи в приміщенні магазину «АТБ», що розташований по вул. Січовихї Стрільців, 4 в місті Хмельницький, помітив на торгових стелажах шоколадки та прийняв рішення про таємне викрадення вищевказаного майна належного ТОВ «АТБ - Маркет».

Тоді ж, ОСОБА_6 реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, пересвідчившись, що за його протиправними діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, діючи умисно, повторно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, розуміючи та усвідомлюючи, що в країні діє військовий стан, який введений на всій території України Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в України», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та Указом президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 6 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженого Законом України № 2915-IX від 7 лютого 2023 року, строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 год 30 хв 19 лютого 2023 року, строком на 90 діб, затверджено Указ Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 2023 року 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб (тобто до 18 серпня 2023 року),перебуваючи в приміщені вищевказаного магазину із торгового стелажу своєю правою рукою, умисно, повторно, викрав 6 шоколадок «Корона MaxFun», вартістю 66 грн 31коп, загальною вартістю 397 грн 90 коп.,після чого вищевказане майно заховав задню праву кишеню шортівта покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином ОСОБА_6 своїми умисними, протиправними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна, вчиненого повторно спричинив ТОВ «АТБ - Маркет» майнової шкоди на загальну суму 397 грн 90 коп.

Окрім цього, 17 серпня 2023 року, близько 17 год 06 хв, ОСОБА_6 , перебуваючи неподалік будинку, що розташований по АДРЕСА_2 , помітив в під`їзді на 1 поверсі велосипедта прийняв рішення про таємне викрадення вищевказаного майна належного ОСОБА_7 .

Тоді ж, ОСОБА_6 реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, пересвідчившись, що за його протиправними діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає, діючи умисно, повторно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, розуміючи та усвідомлюючи, що в країні діє військовий стан, який введений на всій території України Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в України», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та Указом президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 6 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженого Законом України № 2915-IX від 7 лютого 2023 року, строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 год 30 хв 19 лютого 2023 року, строком на 90 діб, затверджено Указ Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 2023 року 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб (тобто до 18 серпня 2023 року),перебуваючи в під`їзді будинку АДРЕСА_2 , умисно, повторно, викрав велосипед марки «MaxxPro» темно сірого кольору, після чого сів на вищевказаний велосипед та покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином ОСОБА_6 своїми умисними, протиправними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна, вчиненого повторно спричинив потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 4166 грн 67 коп.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 , вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження № 0002890з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення (злочину) сторона обвинувачення підтверджує такими доказами:

- повідомленням про підозру ОСОБА_6 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;

- протоколом огляду місця події від 17.08.2023,

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 18.08.2023,

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 20.09.2023,

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20.09.2023.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20.09.2023,

- протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 від 20.09.2023,

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 20.09.2023,

- протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_12 від 20.09.2023,

- протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_13 від 23.08.2023,

- постановою про зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото, кінозйомки відеозапису від 23.08.2023,

- протоколом про зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото, кінозйомки відеозапису від 23.08.2023,

- протоколом огляду документу від 23.08.2023,

- протоколом огляду речей від 22.08.2023,

- протоколом прийняття заяви від 18.08.2023,

- протоколом огляду місця події від 18.08.2023,

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 18.08.2023,

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 18.08.2023,

- протокол огляду речей від 20.08.2023,

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 20.09.2023,

- протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 від 20.09.2023,

- протоколом огляду документу від 20.09.2023,

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.

З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.

Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам щодо поняття «обґрунтованості», що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є високим.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.

У цьому кримінальному провадженні ризик впливу на потерпілих існує, проте не є вираженим, зважаючи на те, що одним із потерпілих є юридична особа.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_6 незважаючи на наявність факту засудження за вчинення кримінального правопорушення злочини проти власності, та натепер є обвинуваченим у межах двох кримінальних проваджень за вчинення аналогічного характеру кримінальних правопорушень, обґрунтовано підозрюється у вчиненні двох епізодів крадіжки.

Указане слідчий суддя враховує у якості відомостей про особу підозрюваного та його репутацію.

Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає підтвердженим.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та впливу на потерпілого, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний неодружений, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи, проте стверджує, що працює на будівництві та отримує близько 600 грн./день від цієї діяльності.

В судовому зсіданні встановлено, що родинні стосунки підозрюваного обмежуються спілкуванням із рідною сестрою.

За місцем проживання підозрюваний не з`являється.

За приписами п.5 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, визнає свою причетність до його вчинення.

Крім цього, будучи обізнаним про вчинення кримінального правопорушення та обвинувачення у вчиненні аналогічних кримінальних правопорушень, які натепер є предметом розгляду у Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, вирішив продовжувати займатися протиправною діяльністю із викрадення чужого майна.

А тому сукупність зазначених обставин дає підстави для висновку про те, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

У клопотанні відсутнє обґрунтування стороною обвинувачення розміру застави як обов`язкового у цьому випадку, альтернативного запобіжного заходу, який може бути застосований до підозрюваного у разі її сплати.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 ,майнового стану підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2684 грн.) 53680 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не працює, проте стверджує, що з вересня 2023 року працює на будівництві та підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної викраденням чужого майна.

А тому саме такий розмір застави не буде непомірним і достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування та з урахуванням проведеного обсягу слідчих дій у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 17 листопада 2023 року.

Визначити заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка становить 53680 грн. та може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України ( у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 17 листопада 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1