Справа № 521/5533/19
Номер провадження:1-кп/521/204/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2024 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

з секретарем - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого (в режимі відеоконференції) - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі (в режимі відеоконференції) клопотання прокурора про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000658 від 26.10.2016 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, з середньо-технічною освітою, не одруженого, непрацездатних (неповнолітніх) осіб на утриманні не маючого, без інвалідності, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та тимчасово проживаючого до затримання за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, суд

В С Т А Н О В И В

На розгляді Малиновського районного суду м. Одеси перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000658 від 26.10.2016 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Прокурор під час судового засідання заявила клопотання про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, посилаючись на те, шо ризики, які були встановлені під час обрання такого запобіжного заходу, не зменшились та є реальними.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 (призначена на окрему процесуальну дію) в судовому засіданні щодо клопотання прокурора заперечувала, вважала заявлені прокурором ризики абстрактними та з огляду на визнання обвинуваченим вини, щирим каяттям та наявністю місця проживання просила застосувати до підзахисного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт із забороною залишати житло цілодобово.

Обвинувачений (в режимі відеоконференції), підтримав думку свого захисника, зазначив, що жалкує з приводу вчиненого та просить змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Дослідивши матеріали судового провадження, вивчивши клопотання прокурора та вислухавши думки сторін, суд прийшов до наступного.

Відносно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.02.2024 року.

Положеннями КПК України встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (ст. 331 КПК України). При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II «Заходи забезпечення кримінального провадження» КПК України.

Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлено перелік запобіжних заходів. Так, згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України при застосуванні (продовженні) запобіжного заходу суд враховує наявність обґрунтованої підозри, доведених прокурором ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також інші обставини, зазначені ст. 178 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, що перелічені у даній статті.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_5 , на даний час, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

У КПК України не зазначено, що розуміється під терміном «обґрунтована підозра» та за таких обставин, суд вважає за необхідне звернутися до практики Європейського суду з прав людини, так як, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Суд вважає, що відомостей, які повідомлені прокурором під час розгляду клопотання, достатньо у даній стадії судового провадження, для висновку про те, що раціональні підстави для здійснення подальшого судового провадження з метою встановленні істини щодо причетності ОСОБА_5 до обставин інкримінованого йому злочину об`єктивно існують.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Так, судом встановлено, ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Одеси, є громадянином України, має середньо-технічну освіту, не одружений та непрацездатних (неповнолітніх) осіб на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, тобто міцних сімейних та соціальних зв`язків не має, має місце реєстрації на території міста Одеси у гуртожитку, постійного місця проживання не має, тривалий час у судові засідання не з`являвся та фактично ухилявся від суду.

Враховуючи вищевикладене, під час розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено та судом встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від суду;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Під час розгляду клопотання, стороною обвинувачення надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Таким чином, наявність «обґрунтованої підозри» щодо можливої причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України та необхідність продовження судового провадження для встановлення істини, наявність встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, існуюча правова позиція Європейського суду з прав людини, якою визначено, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а також те, що інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України яке призвело до смерті потерпілої, у своїй сукупності свідчить про необхідність обрання відносно ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Стороною обвинувачення доведено, що будь-який більш м`який запобіжний захід, не може запобігти доведеним ризикам і забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті такого запобіжного заходу та меті позбавлення особи свободи, як можливому законному випадку порушення такого права, передбаченому ст. 5 Європейської конвенції з прав людини і основоположних свобод.

Підстав, що перешкоджають обранню запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, суд не вбачає.

Вирішуючи питання альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суд враховує, що внаслідок правопорушення у даному кримінальному провадженні загибла потерпіла, тому враховуючи положення п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України та особу обвинуваченого, суд вважає не визначати ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 177, 182, 183, 194, 199, 331, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити на 60 (шістдесят) днів строк дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Одеський слідчий ізолятор» відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Альтернативний запобіжний захід - не визначати.

Строк дії ухвали суду про продовження відносно обвинуваченого строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 05.02.2024 року та припиняє свою дію 04.04.2024 року.

Копії ухвали направити співробітникам Державної установи «Одеський слідчий ізолятор» для виконання та вручення обвинуваченому.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для осіб, які перебувають під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їм копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1