Справа №639/7225/23
Провадження №1-кс/639/1956/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 07.12.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001269 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001269 від 07.12.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.11.2023, близько 10 год., невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, таємно вчинила крадіжку холодильника, належного ОСОБА_4 , чим спричинила останньому майнової шкоди.

За даним фактом 07.12.2023 було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості внесені до ЄРДР за № 0001269.

В ході огляду місця події від 09.12.2023, проведеного на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_2 , гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції: холодильник марки «Днепр-2» КШ-160, ТУ-27-04-149-71, серійний номер: 071089939, білого кольору, 1971 року випуску. Зі слів ОСОБА_5 , даний холодильник за місцем його мешкання приніс раніше йому знайомий чоловік на ім`я ОСОБА_6 , у період часу 29.11.2023, приблизно о 10 год. 20 хв., пояснюючи, що вказане майно належить йому, однак у зв`язку із фінансовими складнощами виникла необхідність у його продажі, після чого ОСОБА_5 придбав для себе у користування вказаний холодильник, сплативши за нього грошові кошти у сумі 111 гривень.

У зв`язку з вищевикладеним, вилучений: холодильник марки «Днепр-2» КШ-160, ТУ-27-04-149-71, серійний номер: 071089939, білого кольору, 1971 року випуску-має істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, тому 09.12.2023 слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 , винесено постанову про визнання його речовим доказом.

Власником вказаного вище холодильника є: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

Прокурор зазначає, що повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вказав, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву в якій зазначає, що проти арешту майна не заперечує.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001269 від 07.12.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході огляду місця події від 09.12.2023, проведеного на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, в`їзд Селянський, біля буд. № 1, гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції: холодильник марки «Днепр-2» КШ-160, ТУ-27-04-149-71, серійний номер: 071089939, білого кольору, 1971 року випуску.

Постановою слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 від 09.12.2023 року вилучений холодильник марки «Днепр-2» КШ-160, ТУ-27-04-149-71, серійний номер: НОМЕР_1 , білого кольору, 1971 року випуску визнано речовим доказом.

Власником вказаного вище холодильника є: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучене під час огляду місця події майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберегло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на холодильник марки «Днепр-2» КШ-160, ТУ-27-04-149-71, серійний номер: НОМЕР_1 , білого кольору, 1971 року випуску, який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був вилучений 09.12.2023 року під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 та фактичним власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення збереження речового доказу.

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1