УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2023 року м. Володимир

Володимир-Волинський міський суд Волинської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Володимирського РВП ГУ НП у Волинській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Володимирської окружної прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001114 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області за погодженням з прокурором Володимирської окружної прокуратури звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 190, ч.4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованому йому злочину, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному проваджені доказами.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана перебуваючи на волі, може здійснити дії, передбачені у п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- впливати на потерпілого, свідків;

- продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення;

Вищевказані обставини, на думку сторони обвинувачення, дають достатні підстави вважати, що лише застосування підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти встановленим та доведеним під час досудового розслідування зазначеними вище у клопотанні ризикам, визначеним у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 60 днів.

Заслухавши думку прокурора та слідчого, які просили задовольнити клопотання з підстав, викладених у ньому, думку підозрюваної, захисника, які заперечили проти задоволення даного клопотання та просили обрати цілодобовий домашній арешт, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Згідно з ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України і відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України не може бути застосовано, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.

Відповідно до п. 51 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції від 26.06.1991» Суд визнає, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як мінімум, під час певного проміжку часу…. цей фактор можна рахувати виправданим і необхідним тільки, якщо наявні підстави вважати, що звільнення затриманого реально порушить громадський порядок, і якщо цей порядок дійсно знаходиться під загрозою. Попереднє ув`язнення не повинно передувати покаранню у виді позбавлення волі, не може бути формою очікування обвинувального вироку».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Нечипорук та Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України підтверджуються зібраними у кримінальному проваджені доказами.

При вирішенні даного клопотання, суд бере до уваги, що ОСОБА_5 13.09.2023 притягувалась до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів, має не зняту і не погашену судимість, не працює, без постійного джерела прибутку, не має міцних соціальних зв`язків, через два місяці після визанання її винуватою у вчиненні тяжких злочинів, знову підозрюється у вчиненні тяжких умисних злочинів, що свідчить про стійку направленість на вчинення злочинів, а тому є обґрунтована впевненість й достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі, продовжить вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Також суд бере до уваги, що 27.10.2023 до Володимир-Волинського міського суду Волинської області скеровано обвинувальний про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України.

На думку суду, менш суворі запобіжні заходи ніж тримання під вартою є недостатніми для запобігання вищевказаним ризикам.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжких злочинів, наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана перебуваючи на волі, продовжуватиме вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватись від огранів досудового розслідування, суду, перешкоджати кримінальному провадженню, а тому менш суворі запобіжні заходи ніж тримання під вартою є недостатніми для запобігання вищевказаним ризикам, а тому клопотання підлягає до задоволення.

Та обставина, що ОСОБА_5 проживає разом із своєю бабусею, не свідчить, що вона здійснює догляд за нею і не є безумовною підставою для обрання їй менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107360 гривень.

Керуючись ст.ст. 176-178, ст.183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, взявши її під варту у залі суду.

Строк тримання під вартою обчислювати з 15.11.2023.

Строк дії ухвали закінчується о 24 годині 13 січня 2024 включно.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України суд визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, в сумі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107 360 гривень.

Згідно з ч.7 ст. 182 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному ухвалою про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107360 гривень внести на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Волинській області: , депозитний рахунок № UA0002504, банк ДКСУ м. Київ та надати документ, що це підтверджує суду.

У разі внесення застави на підозрювану ОСОБА_5 покласти

обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, зокрема:

прибувати за кожною вимогою, слідчого, прокурора, суду;

не відлучатись із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну місця проживання чи роботи;

утримуватись від спілкування із свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній, що в разі невиконання зазначених обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя:/підпис/

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Згідно зоригіналом.

Суддя ОСОБА_1