У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2023 року

м. Київ

справа №619/1277/21

провадження № 51-3757ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду (далі - Суд):

головуюча ОСОБА_1 ,

судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 28 серпня 2023 року про повернення апеляційної скарги,

встановив:

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 27 липня 2023 року продовжено ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 22 вересня 2023 року включно.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 28 серпня 2023 року апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_4 повернуто на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), у зв`язку з тим, що апеляційна скарга подана після закінчення строку на апеляційне оскарження та особа, яка її подала, не порушувала питання про поновлення цього строку.

ОСОБА_4 звернувся до Суду з касаційною скаргою, в якій виклав вимогу про скасування вказаного судового рішення. В обґрунтування своїх вимог обвинувачений посилається на те, що 28 липня 2023 року він отримав лише вступну та резолютивну частину ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 27 липня 2023 року, а повний текст вказаного судового рішення - 16 серпня 2023 року.

Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, долучені до неї копії судових рішень, дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження на підставі

п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України з огляду на таке.

Згідно з положеннями п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Частиною 3 статті 395 КПК України передбачено, що для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Як вбачається з касаційної скарги та ухвали апеляційного суду, ОСОБА_4 був присутнім під час розгляду питання про продовження строку тримання під вартою та 28 липня 2023 року отримав вступну та резолютивну частину цієї ухвали.

Проте, апеляційну скаргу на ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 27 липня 2023 року обвинувачений подав лише 21 серпня 2023 року, тобто з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження, не порушуючи при цьому питання про поновлення вказаного строку.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Посилання ОСОБА_4 на те, що ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 27 липня 2023 року він отримав тільки 16 серпня 2023 року, як на поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження, колегією суддів визнані необґрунтованими з огляду на наступне.

При вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали суду першої інстанції - день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, суд повинен керуватися приписами

ст. 376 КПК України.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК України судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Тобто, за змістом ст. 376 КПК України дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали суду першої інстанції, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Саме з такого розуміння норм кримінального процесуального закону виходив суд апеляційної інстанції при постановленні ухвали.

Така позиція узгоджується з висновком об`єднаної палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 27 травня 2019 року (провадження 51-6470 кмо 18).

Обвинувачений ОСОБА_4 приймав участь у судовому засіданні, наслідки розгляду, порядок та строки оскарження ухвали йому були відомі, а 28 липня

2023 року йому була вручена вступна та резолютивна частина ухвали.

З огляду на наведене та за відсутності клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що апеляційна скарга обвинуваченоговідповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України підлягає поверненню.

Ухвала апеляційного суду належним чином вмотивована та відповідає вимогам

ст. 419 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Враховуючи наведене, обґрунтування касаційної скарги не містить доводів, які викликають необхідність перевірки їх матеріалами кримінального провадження, а з касаційної скарги та наданих до неї копій судових рішень вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України, Верховний Суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою

обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 28 серпня 2023 року про повернення апеляційної скарги.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3