УХВАЛА

13 лютого 2024року

м. Київ

справа № 199/8634/22

провадження № 51-757ск24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на вирок Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 12 квітня 2023 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 8 листопада 2023 року,

встановив:

У касаційній скарзі порушується питання про перегляд вказаних судових рішень

у касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог пункту 4 ч. 2 та ч. 6 цієї статті.

Згідно з пунктом 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із відображенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Проте захисник подав касаційну скаргу без додержання зазначених приписів кримінального процесуального закону, оскільки у переважній більшості не погоджується з установленими судами обох інстанцій фактичними обставинами кримінального провадження, надає власну оцінку доказам та оспорює їх достовірність.

При цьому, посилається на невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, що, на його думку, призвело до неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Невідповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, однобічність та неповнота судового розгляду можуть бути підставою для зміни чи скасування вироку місцевого суду апеляційним судом (статті 409, 410 КПК).

Підставами ж для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції згідно зі ст. 438 КПК є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.

Верховний Суд перевіряє правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального закону, а вирішуючи питання щодо законності, обґрунтованості та вмотивованості судових рішень, виходить з установлених фактичних обставин, викладених у рішеннях судів першої та апеляційної інстанцій.

Отже, касаційний суд не перевіряє судових рішень у частині неповноти судового розгляду, а також невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, як про це ставиться питання у касаційній скарзі захисника.

Крім того, захисник посилається на те, що апеляційний суд залишив поза увагою його доводи щодо незаконності рішення місцевого суду. Водночас, скаржник не конкретизує, яким саме конкретним доводам апеляційний суд не дав оцінку.

Також, згідно з інформацією, щодо функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний кабінет» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду (яка міститься на офіційному вебсайті Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду):

- підсистема «Електронний кабінет» - складова частина Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи;

- 17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя своїм рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Відповідне оголошення надруковане у газеті «Голос України» № 168 (7668) від 4 вересня 2021 року. Згідно з пунктом 122 зазначеного Положення функціонування підсистем «Електронний кабінет» та «Електронний суд» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду починається після інтеграції цих підсистем із наявними в суді автоматизованими системами документообігу та публікації відповідного оголошення в порядку, визначеному для початку функціонування ЄСІТС;

- рішенням зборів суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 4 вересня 2023 року № 16 вирішено запровадити в тестовому режимі окрему підсистему (модуль) ЄСІТС «Електронний кабінет» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду. Таке рішення прийнято з метою забезпечення реалізації Закону України від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», Закону України від 12 серпня 2014 року № 1632-VII «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» (зі змінами згідно з Законом від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ) та Закону України від 15 квітня 2014 року № 1207-VII «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» (зі змінами згідно з Законом від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ);

- підсистема (модуль) ЄСІТС «Електронний кабінет» інтегрована з наявною в Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду автоматизованою системою документообігу суду «ДОК ПРОФ», функціонує з 2 жовтня 2023 року в тестовому режимі та забезпечує технічні процеси, пов`язані з прийомом в електронному вигляді процесуальних документів, створених користувачами в електронному кабінеті та автоматичним надсиланням на адреси електронних кабінетів учасників справи відповідних документів;

- функціонування в тестовому режимі окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС «Електронний кабінет» у Касаційному кримінальному суді у складі Верховного Суду здійснюється з урахуванням вимог процесуального законодавства.

Так, відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Частиною 6 статті 427 КПК передбачено, що до касаційної скарги додаються її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження. Ця вимога не поширюється на засудженого, який тримається під вартою.

Так, захисник ОСОБА_5 подав касаційну скаргу шляхом її направлення через підсистему «Електронний кабінет».

Однак, всупереч положень частини 6 статті 427 КПК, до касаційної скарги не додав копій з додатками для надіслання іншим учасникам справи копій, поданих до суду документів.

Таким чином, недодержання захисником вимог, передбачених статтею 427 КПК, є підставою для залишення його касаційної скарги без руху.

Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК,

колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу без руху й установити строк для усунення допущених недоліків. Захиснику

також необхідно надати докази дотримання встановленого судом строку усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 441 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на вирок Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 12 квітня 2023 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 8 листопада 2023 рокузалишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3