УХВАЛА

2 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 635/8622/15

провадження № 51-6618 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про направлення матеріалів кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

в с т а н о в и в

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 , зміст якого викладено російською (іноземною) мовою, що не узгоджується з вимогами чинного законодавства.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

За змістом приписів ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Конституції України застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та порядок застосування визначається виключно законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Частиною 1 ст. 29 КПК України передбачено, зокрема, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

Отже, виходячи із системного аналізу вказаних вище положень законів клопотання обвинуваченого про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів має бути викладене українською мовою, або в перекладі на українську мову. Це надасть Суду можливість зрозуміти його зміст, перевірити обґрунтованість, що є необхідним для ухвалення судового рішення з указаного питання. Водночас викладення клопотання іноземною мовою є перешкодою для виконання Судом своїх обов`язків щодо його розгляду і вирішення питань, визначених процесуальним законом.

Така позиція узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду

від 19 вересня 2022 року (справа № 521/12324/18, провадження № 51-5817 кмо 21).

При цьому учасники провадження, які потребують послуг перекладача, якщо він не був залучений, можуть порушити питання про таке залучення відповідно до Закону України «Про безоплатну правову допомогу» від 2 червня 2011 року

№ 3460-VI та постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання залучення перекладачів (сурдоперекладачів) для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги» від 24 червня 2016 року № 401.

Разом з тим, якщо учаснику судового провадження, який не володіє мовою судочинства, у встановленому законом порядку вже було призначено захисника та перекладача, то він користується їхніми послугами до закінчення такого провадження чи до вирішення питання про їх заміну.

Тобто, якщо особи не володіють мовою судочинства, вони можуть скористатися послугами перекладача для перекладу своїх скарг, клопотань, інших процесуальних документів, зокрема й з метою забезпечення можливості проведення з`ясування судом наявності в особи, яка звертається з апеляційною чи касаційною скаргою, прав і підстав для цього.

Залучений у провадженні перекладач має виконувати всі свої обов`язки, визначені ч. 2 ст. 68 КПК, зокрема і здійснювати повний і правильний переклад пояснень, показань або документів, які надаються підозрюваним, обвинуваченим, засудженим чи іншими учасниками провадження.

Враховуючи викладене, колегія суддів касаційного суду доходить висновку, що клопотання обвинуваченого слід залишити без розгляду та повернути для належного оформлення державною (українською) мовою.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції, в порядку, передбаченому цим Кодексом у разі оформлення клопотання державною мовою.

Керуючись статтями 29, 34 КПК, Верховний Суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про направлення матеріалів кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів залишити без розгляду та повернути для належного оформлення державною мовою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д і :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3