УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

у с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга гр. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань (далі - ДБР) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

На обґрунтування скарги заявники зазначили, що вони 13.11.2023 звернулись до вказаного вище органу досудового розслідування із заявою про вчинення суддями Конституційного суду України кримінального правопорушення за ст. 364 КК України.

Заява ДБР отримана того ж дня, однак на день звернення зі скаргою до слідчого судді відомості за заявою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ЄРДР не внесені.

Вважаючи викладене бездіяльністю посадових осіб ДБР, заявники просили зобов`язати уповноважену особу вказаного органу досудового розслідування внести відповідні відомості до ЄРДР.

У судове засідання заявники, будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, не прибули.

Представник ДБР до суду не з`явився, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Суддя, дослідивши скаргу, долучені до неї документи, дійшов висновку про таке.

Як вбачається з долучених до скарги документів, гр. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулись до ДБР із заявою щодо вчинення кримінального правопорушення суддями Конституційного суду України.

Із заяви вбачається, що ініціатори скарги вважають, що судді Конституційного суду України, ухваливши рішення від 11.06.2020 № 7-р/2020 (справа № 1-305/2019(7162/19) про визнання ст. 375 КК України неконституційною, вчинили кримінальне правопорушення, оскільки таким рішенням фактично створили можливість суддям укривати вчинені ними злочини під час розгляду справ.

Вищеописані дії суддів Конституційного суду України, як вважають заявники, свідчать про вчинення ними кримінального правопорушення за ст. 364 КК України.

Згідно з ч.1 ст. 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до п. 2 Розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затв. наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, якщо не було події кримінального правопорушення або у діях особи немає складу кримінального правопорушення, за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. У разі якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Таким чином, зазначений обов`язок слідчого не є абсолютним, оскільки наведені вище положення Закону покладають на слідчого обов`язок внести до Реєстру відомості про вчинене кримінальне правопорушення, тобто передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Сукупність вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що до ЄРДР мають вноситися лише ті заяви чи повідомлення, що можуть об`єктивно свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

На переконання слідчого судді, не є виправданим здійснення досудового розслідування у тих випадках, коли безпосередньо з самої заяви не вбачається наявність хоча би загальних ознак кримінального правопорушення.

Як встановлено вище, заява ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 містила повідомлення про вчинення суддями Конституційного суду України кримінального правопорушення, яке полягало у зловживання владою або службовим становищем, оскільки рішенням від 11.06.2020 № 7-р/2020 (справа № 1-305/2019(7162/19) про визнання ст. 375 КК України неконституційною, судді Конституційного суду України, на думку заявників, позбавили людей можливості захиститись від неправосудних рішень.

У той же час, у силу ст. 24 Закону України «Про Конституційний суд України» суддю не може бути притягнуто до відповідальності за голосування у зв`язку з ухваленням Судом рішень та надання ним висновків, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Слідчий суддя враховує, що незалежність та недоторканість суддів з метою забезпечення здійснення ними неупередженого та безстороннього виконання повноважень урегульованого, зокрема, на міжнародному рівні.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 9 Конституції України, ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.

Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР ратифікована Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що судовий розгляд має здійснюватися незалежним та безстороннім судом.

Згідно з п.п. 1, 2 Основних принципів незалежності судових органів, схвалених резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29.11.1985 та 13.12.1985, незалежність судових органів гарантується державою та закріплюється у Конституції або законах країни. Усі державні та інші установи зобов`язані шанувати незалежність судових органів та дотримуватися її.

Незалежність суддів забезпечується, з поміж іншого, забороною будь-якого впливу на суддів.

Відповідно до Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи СМ/Rec (2010) 12 від 17.11.2010 щодо незалежності, ефективності та обов`язків суддів виконавча влада повинна утримуватися від дій, що можуть підірвати незалежність судової влади.

Згідно з п.68 Рекомендації тлумачення закону, оцінювання фактів або доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для кримінальної відповідальності.

Таким чином, передбачена КК можливість здійснення впливу на суддю у зв`язку з прийняттям ним рішення через процедуру кримінального переслідування є зазіханням на гарантовану Конституцією України та міжнародними зобов`язанням України незалежність суддів, що порушує зазначені акти міжнародного законодавства.

Так, викладені у заяві ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 обставини про злочин не є такими, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки у заяві не наведено конкретних відомих заявникам відомостей, що можуть свідчити про вчинення суддями Конституційного Суду України кримінального правопорушення, усі аргументи, наведені у заяві, ґрунтуються виключно на суб`єктивному уявленні ініціаторів скарги щодо правомірності дій суддів Конституційного Суду України під час здійснення правосуддя та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Слідчий суддя також бере до уваги, що згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, викладеною Рішення «Артіко проти Італії», не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Крім того, слід зазначити, що ст. 124 Конституції України передбачено, що делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються, як і оскарження в будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі.

У зв`язку з викладеним слідчий суддя враховує, що стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання наведеного завдання і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу.

У той же час, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені у ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Таким чином, оцінка слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення у ньому інформації саме про кримінальне правопорушення є обов`язковим етапом реалізації визначених Кримінальним кодексом України та Кримінальним процесуальним кодексом України завдань.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у заяві ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані у ній обставини доводять ймовірність вчинення кримінального правопорушення, оскільки заявники фактично не згодні з рішенням Конституційного суду України від 11.06.2020 № 7-р/2020 (справа № 1-305/2019(7162/19).

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що у цьому випадку органом досудового розслідування не допущено бездіяльності, тому підстави для задоволення скарги відсутні.

Враховуючи викладене, керуючись ст.126 Конституції України, ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст. 7, 9, 480 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Державного бюро розслідувань щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей кримінальні правопорушення відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1