Справа № 488/4288/23
Провадження № 1-кс/488/663/23 р.
УХВАЛА

27.10.2023 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Корабельного районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу ( далі Інспекція) на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) та поновлення строку на її подачу,

ВСТАНОВИВ:

25.10.2023 року до Корабельного районного суду м.Миколаєва надійшла вказана скарга.

Ухвалою суду від 25.10.23 року слідчим суддею поновлено строк на подання скарги та розгляд останньої призначено на 27.10.23 року об 11-00 год.

Зі змісту скарги слідує, що 22.09.2023 року за вих. № 28/4.4ПО до Відділення поліції №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області в порядку ст. 214 КПК інспекцією подано заяву про злочин за фактом пошкодження кори дерев в Корабельному районі м. Миколаєва на території дендропарку Дружба, в якій заявник посилається на те, що загальний розмір шкоди, завданої внаслідок знищення зелених насаджень складає 11 450 грн. В обгрунтування розміру зазначеної шкоди також надано розрахунок.

В скарзі заявник зазначає, що у відповідь на вказану заяву ВП№3 надіслав листа, згідної якого повідомлення інспекції за фактом пошкодження дерев зареєстровано до телекомунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції за № 6948 від 04.10.23 року та розглянуто в порядку ЗУ Про звернення громадян. Заявнику роз`яснено, що в діях невстановленої особи формально вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, проте, оскільки розмір завданої шкоди складає 11450 грн, тобто не є істотною шкодою, заявнику фактично відмовлено у внесені даних до ЄРДР.

Не погоджуючись з таким рішенням, заявник звернувся до суду з вказаною скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважених осіб відділення поліції № 3 МРУП ГУНП в Миколаївській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, які містяться в заяві про злочин від 22.09.23 року за вих. 28/4.4.ПО в порядку, передбаченому ст. 214 КПК України.

В судове засідання викликалися представник інспекції, який до суду не прибув, направив заяву, в якій свою скаргу підтримав в повному обсязі та просив проводити її розгляд за його відсутності.

ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області свого представника для розгляду скарги до суду не направив.

За вказаного, з урахуванням ст.107 КПК, фіксація судового засідання не здійснювалась.

Слідчий суддя, перевіривши факти викладені у скарзі, приходить до наступних висновків.

Виходячи зі змісту ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є предметом оскарження в порядку ст.303 КПК України та полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік, визначені ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

З урахуванням положень ст. 214 КПК України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину та фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події (час, місце, спосіб та інші обставини) вчинення злочину.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

Так, окрім КПК України, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 N 298, прийнятим на виконання вимог КПК; положенням про Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події , затвердженого наказом МВС №100 від 08.02.2019 року (Положення про ведення єдиного обліку).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, до Реєстру вносяться відомості зокрема про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п.12 розділу ІІ Положення про ведення єдиного обліку, - «Заяви (повідомлення), що надійшли до органу (підрозділу) поліції з використанням засобів поштового зв`язку, мережі Інтернет, електронного зв`язку (електронні звернення), через контактні центри державної установи «Урядовий контактний центр» та телефонну «гарячу лінію» Національної поліції України, служби діловодства реєструють та невідкладно передають керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації в службах діловодства заяв (повідомлень) приймає рішення щодо їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) для подальшого розгляду відповідно до законодавства України».

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає і позиції Верховного Суду колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду, викладеному у його постанові від 16 травня 2019 року (справа N 761/20985/18, провадження N 51-8007км18) наголосив: "...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...".

Як встановлено з матеріалів скарги, 22.09.23 року за вих. 28/4.4./ПО скаржник звернувся до ВП №3 з заявою про злочин, яка була зареєстрована в телекомунікаційній системі Інформаційний портал Національної поліції за № 6948 від 04.10.2023 року та розглянута в порядку ЗУ про звернення громадян.

Відділення поліції у своєму листі № 3 від 13.10.23 року за вих. 9090/53-2023, роз`яснило заявнику, що формально вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, проте загальний розмір шкоди складає 11450 грн, тобто не є істотною шкодою, через що фактично заявнику відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР.

З наведених вище норм, передбачена необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Слід зазначити, що кваліфікація дій за ст. 246 Кримінального кодексу України, ознаки якого формально вбачаються зі змісту заяви про злочин від 22.09.2023 року за вих. 28/4.4/ПО, утворює склад цього злочину лише тоді, коли це заподіяло істотну шкоду.

Тобто за змістом диспозиції ч.1 ст. 246 КК України до об`єктивної сторони зазначеного кримінального правопорушення (злочину) включено її обов`язковий елемент - істотна шкода.

Зміст «істотної шкоди», як наслідку, передбаченого ч.1 ст. 246 КК, розкривається у примітці до ст. 246 КК. У цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (далі НМДГ). Згідно Податкового кодексу України, в частині кваліфікації злочинів або порушень сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.

Підпунктом 169.1.1 статті 169 ПКУ визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

У 2023 році прожитковий мінімум для працездатної особи становить 2 684 грн на місяць. Відповідно, у 2023 році розмір податкової соціальної пільги становить 1 342 грн (2 684 грн ? 50% = 1 342 грн).

Тобто для кваліфікації правопорушення адміністративного чи кримінального (не розмір штрафу як покарання) неоподатковуваний мінімум становить 1 342 грн.

Таким чином, мінімально можливий поріг для притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності згідно ч.1 ст.246 КК України складає 26 840 грн.

Зі змісту даних заяви про злочин від 22.09.2023 року вбачається, що загальний розмір завданої шкоди складає 11 тисяч 450 грн. Зазначена сума підтверджується розрахунком, який долучений заявником до матеріалів скарги.

Отже, уповноважений орган, здійснюючи аналіз даної заяви на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення, виконав дії, визначені нормами КПК та обгрунтував підстави невнесення даної заяви до ЄРДР, зокрема як такої, що не містить повідомлення про кримінальне правопорушення, з чим не можна не погодитись з огляду на наведені вище обставини.

За наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність ознак бездіяльності у діях уповноважених осіб ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області, а тому не вбачає підстав для задоволення скарги.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 26, 214, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання скаржником її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1