Єдиний унікальний номер 389/138/24 провадження №1-кс/389/29/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 звернулась звернувся до суду з клопотанням у якому просить арешт на телевізор марки «SAMSUNG» моделі L24 чорного кольору, який належить ОСОБА_4 , вилучений відповідно до протоколу огляду місця події від 15.01.2024 та 16.01.2024 визнаний речовим доказом, який є предметом вчиненого кримінального правопорушення, з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна, заборони користуватися та розпоряджатися вищевказаним майном.

Клопотання обгрунтовано наступним. 15.01.2024 до чергової частини ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , відповідно до якого 14.01.2024 приблизно о 21.00 годині, у його домоволодіння, розташоване за адресою АДРЕСА_1 , шляхом пошкодження дверного полотна, проник ОСОБА_5 , який, перебуваючи в приміщенні домоволодіння, заподіяв останньому тілесні ушкодження та відкрито викрав належний йому телевізор «SAMSUNG» моделі Г24 чорного кольору. Відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 15.01.2024, за ч.4 ст.186 КК України. Під час проведення огляду місця події, з 17:15 до 17:27 години 15.01.2024, - території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено телевізор марки «SAMSUNG» моделі Г24 чорного кольору, який постановою від 16.01.2024 визнаний речовим доказам та переданий на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУПН в Кіровоградській області.

Зважаючи на те, що вказаний вище телевізор є предметом вчинення кримінального правопорушення, визнаний речовим доказом, на ньому можуть зберігатися сліди вчиненого кримінального правопорушення, він має суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, може бути використаний як доказ під час судового розгляду, з метою попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна є необхідність у забороні користування та розпорядження вказаним майном, слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

Слідчий ОСОБА_3 до суду не з`явилась, надала письмову заяву з проханням розглянути клопотання за її відсутності. Власник тимчасово вилученого майна до суду не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, встановлюю наступне.

У провадженні слідчих СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, у тому числі ОСОБА_3 , за заявою ОСОБА_4 , відповідно до якої 14.01.2024 приблизно о 21.00 годині, у домоволодіння ОСОБА_4 , розташоване за адресою АДРЕСА_1 , шляхом пошкодження дверного полотна, проник ОСОБА_5 , який, перебуваючи в приміщенні домоволодіння, заподіяв останньому тілесні ушкодження та відкрито викрав належний йому телевізор «SAMSUNG» моделі Г24 чорного кольору, перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 15.01.2024, за ч.4 ст.186 КК України.

Відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиний реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, житловий будинок по АДРЕСА_2 , належить ОСОБА_6 .

Довідки старости сіл Родниківка, Липівка, Мар`янівка, Могилів Курінь, Ясинуватка №6,7,8 від 15.01.2024 свідчать про те, що житловий будинок по АДРЕСА_2 , належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до складу сім`ї якого входять: дружина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дочка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , онук - ОСОБА_9 .

Згідно з заявою ОСОБА_5 від 15.01.2024, останній добровільно надав згоду працівникам поліції на проведення огляду домоволодіння АДРЕСА_2 .

Відповідно до протоколу огляду місця події від 15.01.2024- території домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено телевізор марки «SAMSUNG» моделі Г24 чорного кольору, який постановою від 16.01.2024 визнаний речовим доказам та переданий на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУПН в Кіровоградській області.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.

Відповідно до з ч.1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно з ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. При цьому з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися у наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Окрім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати,що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено ч.2 ст.168 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна враховується правова підстава для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.204 КК України, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Переконавшись у наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення, враховуючи, що незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за доцільне накласти арешт на майно, вказане у клопотанні, вважаючи, що воно відповідає критеріям, визначеним ч.1 ст.98 КПК України, може бути використане як доказ, необхідне для проведення слідчих дій, зокрема проведення судових експертиз у вказаному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.98, 131, 170-175, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

У межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 15.01.2024, за ч.4 ст.186 КК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження тимчасово вилученого майна, накласти арешт на тимчасово вилучене майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, а саме на телевізор марки «SAMSUNG» моделі L24 чорного кольору, який належить ОСОБА_4 , виявлений та вилучений відповідно до протоколу огляду місця події від 15.01.2024, визнаний речовим доказом згідно з постановою про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів та передачу їх на зберігання від 16.01.2024, та перебуває на зберіганні у камері зберігання речових доказів ВП №1 (м.Знам`янка) КРУП ГУНП в Кіровоградській області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з положеннями ч.1 ст.174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1