Справа № 462/5822/16-к
провадження 1-кп/462/56/23
У Х В А Л А

19 грудня 2023 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002741 від 24.03.2016 року про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 190, ч. 1, 4 ст. 358 КК України,-

встановив:

В провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження №0002741 від 24.03.2016 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 1, 4 ст. 358 КК України.

13.10.2023 року прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 подано до суду клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання, в якому просив надати дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі у подальшому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 13.10.2023 надано дозвіл на затримання з метою приводу обвинуваченого ОСОБА_5 для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні№0002741 від 24.03.2016 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 1, 4 ст. 358 КК України. Строк дії ухвали шість місяців з дня її постановлення, тобто до 13.04.2024 року. На підставі даної ухвали ОСОБА_5 затримано.

В обгрунтування клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор покликається на те, що ОСОБА_5 в період 26-28 липня 2016 року здійснив підроблення офіційного документа, а саме: вклеїв у паспорт громадянина України на ОСОБА_7 фотокартку з власним зображенням замість існуючої фотокартки ОСОБА_7 , чим змінив первинний зміст вказаного документа.

Крім цього, 28.07.2016 року ОСОБА_5 використав завідомо підроблений документ, а саме паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_7 , в який завчасно вклеїв свою фотографію та передав ОСОБА_4 з метою заволодіння належного останньому майна, зокрема 2 скутерами та 2 захисними шоломами чорного та білого кольорів.

Крім цього, 28.07.2016 року ОСОБА_5 близько 12 год. 50 хв., знаходячись у м. Львові по вул. Широка, 87, шляхом використання завідомо підробленого паспорта громадянина України на ім`я ОСОБА_7 , в який він завчасно вклеїв свою фотографію, заволодів належним ОСОБА_4 майном, зокрема 2 скутерами та 2 захисними шоломами чорного та білого кольорів. Своїми діями ОСОБА_5 завдав ОСОБА_4 майнової шкоди на суму 20 250 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 обвинувачується у підробленні офіційного документа, який видається чи посвідчується установою і який надає право, з метою використання його підроблювачем, у використанні завідомо підробленого документа та у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 1, 4 ст. 358 КК України.

У зв`язку з ухиленням обвинуваченого від явки до суду та неможливістю виконати привід про примусове доставлення до суду обвинуваченого, виникла необхідність оголошення обвинуваченого у розшук та 09.08.2019 року ухвалою Залізничного районного суду м. Львова останнього оголошено в розшук. Прокурор зазначає про наявність ризиків, передбачених ч.ч. 1, 4, 5 ст. 177 КПК України, а саме про можливість обвинуваченого: переховуватися від суду, оскільки обвинувачений неодноразово не з`являвся у судові засідання, без поважних причин, внаслідок чого судом неодноразово постановлено ухвали про привід, ухвалою суду від 09.08.2023 р. оголошено розшук обвинуваченого; перешкоджати встановленню істини у справі, вчинити інше кримінальне правопорушення. Окрім цього наявні обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: наявність вагомих доказів про вчинення кримінального правопорушення, відсутність постійного місця працевлаштування, відсутність утриманців, що свідчить про відсутність соціально-стримуючих факторів, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуваттим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.

Потерпілий ОСОБА_4 щодо клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою однозначно не висловився, однак заявив, що подав цивільний позов, з часу подій, тобто з 2016 року обвинувачений не вживав жодних заходів для відшкодування матеріальної шкоди.

Обвинувачений ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні зазначив про визнання винуватості, бажання відшкодувати шкоду потерпілому. Покликався на те, що має на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_8 , 2014 р.н., офіційно непрацевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , а проживає за адресою: АДРЕСА_2 , пояснив, що не з`являвся до суду, оскільки не був повідомлений про день, час і місце підготовчого судового засідання. Раніше був судимий у 2018 році до покарання у виді позбавлення волі з визначенням іспитового строку - 1 рік та у 2020 році до покарання у виді 1 року і 3 місяців позбавлення волі, яке відбував реально. На даний час в провадженні Сихівського районного суду м. Львова перебуває обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185 КК України.

Захисник ОСОБА_6 заперечила проти клопотання, зазначила про необхідність подання додаткових матеріалів, зокрема щодо стану здоров`я обвинуваченого, наявність на утриманні дитини та інших документів, які слід врахувати при вирішенні клопотання.

Заслухавши доводи сторінкримінального провадження, дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Копію клопотання обвинувачений отримав у строк, передбачений ч.2 ст.184 КПК України.

Відповідно до ст.ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Судом встановлено, що підготовчі судові засідання неодноразово відкладались через неявку обвинуваченого, зокрема призначені на: 11.11.2016, 12.12.2016, 16.12.2016, 10.01.2017, 17.01.2017, 17.02.2017, 05.06.2017, 26.06.2017, 04.10.2017, 17.01.2018, 02.03.2018, 21.11.2018, 23.04.2019, 09.08.2019, судом вживались всі необхідні заходи для належного повідомлення про дати, час та місце судового розгляду справи, обвинувачений про причини неявки суд не повідомляв, відтак судом застосовувались заходи примусового приводу до обвинуваченого, також, п`ять разів: 17.02.2017, 04.10.2017, 02.03.2018, 21.11.2018, 09.08.2019 було оголошено у розшук обвинуваченого.

Аналізуючи наведене, суд дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини мають місце і підтверджуються на цьому етапі достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, містяться в матеріалах кримінального провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1, 4, 5 ст.177 КПК України, суд вважає, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, суд враховує специфіку злочинів, за якими обвинувачується ОСОБА_5 , конкретні обставини, мотиви, час і місце, спосіб скоєння таких та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, а також бере до уваги дані про особу обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, востаннє вироком Мостиського районного суду Львівської області за ч. 1 ст. 185 КК України на 1 рік 3 місяці позбавлення волі, на даний час на розгляді Сихівського районного суду м. Львова перебуває обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 185 КК України, ухилявся від явки до суду, внаслідок чого п`ять разів оголошувався в розшук, офіційно не працевлаштований, не має постійного законного джерела доходів, не надав доказів про перебування на його утриманні малолітньої дитини.

Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу обвинуваченого, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що обвинувачений ОСОБА_5 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати встановленню істини у справі, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого. Як пояснив обвинувачений за місцем реєстрації не проживає, ряд ухвал про привід залишилися без виконання, у зв`язку з відсутністю обвинуваченого за місцем реєстрації, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні прокурором.

Аналіз наведеного дає підстави суду дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні обвинуваченої під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, томудля запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого, клопотання слід задовольнити та обрати обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Сторона захисту не надала медичної документації на підтвердження того, що за станом здоров`я ОСОБА_5 є перешкоди у застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали суду про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Задовольняючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд визначає строк дії ухвали у шістдесят днів, тобто до 12.02.2024 включно.

Щодо альтернативного визначення розміру застави, суд зазначає наступне.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні найтяжчого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, що згідно ст.12 КК України є нетяжким злочином.

Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд вважає, що обвинуваченій слід визначити альтернативну заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Крім цього, при внесенні застави, вважаю, що слід покласти на обвинувачену обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що забезпечить дієвість кримінального провадження, процесуальну поведінку обвинуваченого.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,-

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (кримінальне провадження № 0002741 від 24.03.2016 року) про обвинувачення ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 190, ч. 1, 4 ст. 358 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали до 16.02.2024 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 / п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень/, яку обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на рахунок: 0757, одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1)прибувати до суду за першою вимогою;

2)не відлучатися із м.Львова без дозволу судузалежно від стадії кримінального провадження;

3)повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4)утримуватися від спілкування із потерпілим;

5)здати, за наявності, на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо обвинувачений ОСОБА_5 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: (підпис) ОСОБА_1

З оригіналом згідно. Оригінал ухвали знаходиться у справі № 462/5822/16-к.

Суддя: ОСОБА_1