Справа № 405/5004/23
провадження № 1-кс/405/3389/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заставодавця ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції у м. Кропивницькому клопотання заставодавця ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000029 від 06.07.2023 про повернення застави заставодавцеві,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про повернення застави у кримінальному провадженні №0000029 від 06.07.2023, в обґрунтування якого вказав, що 19.07.2023 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Кіровограда винесено ухвалу про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, до 14.09.2023 року, з визначенням застави у розмірі 499 224 грн.

Ухвалою від 14.09.2023 у задоволенні клопотання начальника відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000029 від 06.07.2023 про продовження підозрюваному ОСОБА_4 строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України слідчим суддею відмовлено, а тому завтаводавець вважав, що строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , з визначенням застави закінчився, у зв`язку з чим внесені ним за підозрюваного ОСОБА_7 кошти, як заставу просив повернути.

Заставодавець ОСОБА_3 підтримав клопотання вказав, що грошові кошти для внесення застави взяв з обороту, ними він сплачує заробітну плату, допомагає військовим, має скрутне матеріальне становище.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав клопотання заставодавця та просив провернути заставу з підстав, на які посилався заставодавець.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи заставодавця, підозрюваного та прокурора, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що в рамках кримінального провадження №0000029 від 06.07.2023 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, до 14.09.2023 року, з визначенням застави у розмірі 499 224 грн. та з покладанням обовязків, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

20.07.2023 ОСОБА_3 вніс за підозрюваного ОСОБА_4 заставу у розмірі 186 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме в сумі 499 224 грн. на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі № 0000029 від 06.07.2023 року (а.к. 2 квитанція про внесення застави).

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Згідно ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п.9 ч. 2 ст. 131 КПК України запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження.

Пунктом 3 частини 1 статті 176 КПК України передбачено, що запобіжним заходом є застава, яка полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (ч.1. ст.182 КПК України).

Відповідно до абз. 3 ч.4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 на даний час перебуває на запобіжному заході у виді застави.

При цьому, питання про зміну запобіжного заходу у виді застави на інший запобіжний захід перед судом не порушувалося, дія запобіжного заходу у виді застави не припинилася, а тому застава діє на весь час досудового розслідування та на час розгляду кримінального провадження у суді.

Таким чином, застава внесена за підозрюваного заставодавцем, з підстав того, що строк дії покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України закінчився та в подальшому не продовжувався, а також з підстав вказаних заставодавцем у судовому засіданні, не може бути повернута заставодавцю, оскільки з поверненням застави буде припинено дію запобіжного заходу у вигляді застави.

Отже клопотання ОСОБА_3 про повернення застави є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 182, 369-372 КПК України, -

постановив:

в задоволенні клопотання заставодавця ОСОБА_3 про повернення застави - відмовити.

Ухвала оскарженю не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_8