12.01.2024 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/37/24
Провадження № 1-кп/533/19/24
УХВАЛА

11 січня 2024 року Козельщинський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю: прокурора ОСОБА_2 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 (в режимі ВКЗ)

захисника ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в селищі Козельщина обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, складеного у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001086 від 15.11.2023,

установив

09.01.2024 до Козельщинського районного суду Полтавської області надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

До обвинувального акта додано реєстр матеріалів досудового розслідування, розписка підозрюваного та захисника про отримання копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Далі судом встановлено, що обвинувачений своєчасно отримав копії обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування.

В кримінальному провадженні захист обвинуваченого здійснює ОСОБА_4 ..

Обвинуваченому під час досудового розслідування обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор та інші учасники провадження в судовому засіданні прохали призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні.

Окрім цього, прокурором оголошено клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, які не заперечували щодо призначення кримінального провадження до розгляду у відкритому судовому засіданні, прийшов до такого висновку.

Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстав для зміни підсудності та закриття кримінального провадження або повернення обвинувального акта прокурору не встановлено.

Отже, вищезазначене кримінальне провадження підсудне Козельщинському районному суду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України.

Щодо клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, судом встановлено наступне.

Прокурором на обґрунтування клопотання зазначено, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 є запобігання спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування та або суду. У разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, обвинувачений ОСОБА_3 з метою ухилення від відбування покарання може ухилитися від органу досудового розслідування та або суду.

Також, метою застосування саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою є те, що ОСОБА_3 , маючи не зняті та непогашені в установлений законом строк судимості, на шлях виправлення не став та в період умовно-дострокового звільнення від покарання, призначеного вироком Полтавського районного суду Полтавської області від 19.08.2022 (невідбутий термін покарання 1 рік 2 місяці 14 днів), повторно вчинив нове кримінальне правопорушення.

Також, в клопотанні прокурором зазначено, що неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід.

Окрім цього, прокурор в судовому засіданні прохав суд не визначати обвинуваченому розмір застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, прохав його задовольнити.

Захисник просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки обвинувачений має постійне місце проживання, незадовільний стан здоров`я, а також наміру переховуватися немає.

Обвинувачений підтримав доводи захисника та прохав обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 17.11.2023 підозрюваному ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 18 год 30 хв 12.01.2024.

Окрім цього, обвинуваченому вищезазначеною ухвалою визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 (двадцять) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить в розмірі 45 400,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право продовжити, обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно вимог ч. 1, 5 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Оскільки справа знаходиться на стадії судового розгляду по суті то суд не дає оцінки обґрунтованості підозри.

Суд вважає що існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України прокурором в судовому засіданні доведено, оскільки у разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, обвинувачений ОСОБА_3 з метою ухиленні від відбування покарання може ухилитися від явки суду.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_3 суд зазначає наступне.

Оцінюючи вірогідність існування вказаного ризику суд виходить із того, що ОСОБА_3 , маючи не зняті та непогашені в установлений законом строк судимості, на шлях виправлення не став та в період умовно-дострокового звільнення від покарання, повторно вчинив нове корисливе кримінальне правопорушення.

Крім цього, суд приймає до уваги те, що обвинувачений ОСОБА_3 раніше неодноразово судимий, у тому числі за вчинення корисливих кримінальних правопорушень.

Також, судом встановлено, що обвинувачений офіційно не працює та не має постійного заробітку, а тому може вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Щодо заяви про незадовільний стан здоров`я обвинуваченого, то слід зазначити наступне. Первинною ланкою організації медичного забезпечення в СІЗО є медичні частини, завдання яких полягають у здійсненні медичного контролю за станом здоров`я підслідних та засуджених шляхом проведення систематичних медичних оглядів, обстежень, організації та надання кваліфікованої медичної допомоги особам, які утримуються в установах. Медичний контроль за станом здоров`я таких осіб здійснюється під час профілактичних медичних оглядів, а також у разі амбулаторних звернень до медичної частини. Особи, які взяті під варту і утримуються у слідчих ізоляторах, для подання їм термінової медичної допомоги направляються до найближчого лікувального закладу, де така медична допомога може бути надана. У разі госпіталізації такої особи до лікарні органів охорони здоров`я про це повідомляється особа або орган, у провадженні яких перебуває кримінальна справа. За неможливості надання необхідної медичної допомоги в місцях позбавлення волі залучаються сили та засоби лікувальних закладів органів Міністерства охорони здоров`я згідно з чинним законодавством. Відповідальність за організацію медико-санітарного забезпечення підслідних та засуджених на території України покладається на медичне управління Департаменту, медичні відділи (відділення, групи) управлінь Департаменту в Автономній Республіці Крим, областях.

Таким чином, особа, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має право звернутися до відповідно посадової особи СІЗО з клопотанням про проведення їй медичного обстеження чи надання іншої медичної допомоги.

Отже, на час розгляду клопотання будь-яких доказів того, що обвинувачений за станом здоров`я не може утримуватися в СІЗО до суду не надано.

Вирішуючи питання щодо застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу суд враховує положення ст. 194 КПК України, за змістом яких недоведеність стороною обвинувачення недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні є підставою для відмови у застосуванні запобіжного заходу. При цьому, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Досліджуючи питання щодо можливості застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, суд виходить з наступного.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Судом вивчалась можливість застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам. Проте, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Суд не ігнорує ті аргументи, які наводилися захисником на користь обвинуваченого, однак у цьому випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинуваченого і виконання процесуальних рішень у справі.

Окрім цього, продовження існування вищевказаних ризиків обґрунтовується характером злочину, обвинувачений офіційно не працює, постійного джерела доходів не має. Зазначені обставини також свідчать про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Отже, враховуючи конкретні обставини даного кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, наявність встановлених ризиків, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої рішення суду повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, суд приходить до висновку про неможливість застосувати інші більш м`які запобіжні заходи.

Таким чином, суд вважає, що клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого строком на 60 днів підлягає до задоволенню.

Також, ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що у задоволенні клопотання захиснику про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту необхідно відмовити.

Окрім цього, враховуючи вимоги ч. 5 ст. 182 КПК України, та той факт, що кримінальне правопорушення в якому обвинувачується ОСОБА_3 не підпадає під перелік злочинів, визначених ч. 4 ст. 183 КПК України, а тому, з урахуванням майнового стану обвинуваченого, визначається можливість застосувати розмір застави у розмірі 40 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вимог п.2 ч. 5 ст.182 КПК України та ЗУ Про державний бюджет на 2024 рік, підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 121 120,00 грн.

У разі внесення вказаної суми застави, покласти на обвинуваченого обов`язки, які передбачені ст. 194 КПК України.

Далі, судом вирішено питання, які пов`язані з підготовкою до судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України вбачається, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Отже, суд ураховуючи вимогу ч. 1 ст. 316 КПК України вважає, що вищезазначене кримінальне провадження підлягає призначенню до розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 181, 196, 314-317, 369, 372, 376 КПК України, суд,

постановив

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України на 13 годин 00 хвилин 18.01.2024 в приміщенні Козельщинського районного суду за адресою: селище Козельщина, вулиця Остроградського, 75, зал судового засідання № 1.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У задоволенні клопотання захиснику про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят днів) до 10 березня 2024 року включно.

Визначити обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121 120,00 грн, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: отримувач - ТУ ДСАУ в Полтавській області , ЄРДПОУ 26304855, р/р UA8015950 код платежу 22030200, призначення платежу - застава, № ухвали суду та назва суду, прізвище, ім?я, по-батькові платника застави, сума застави, дата внесення застави.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого такі обов`язки: прибувати за кожним викликом до прокурора та суду; не відлучатись з м. Решетилівка Полтавської області без дозволу прокурора та суду; повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному в цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суд. У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у цій ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Викликати в судове засідання прокурора, потерпілого, обвинуваченого та захисника.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що вони відповідно до ст. 317 КПК України мають право після призначення справи до розгляду ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення мають право робити з матеріалів виписки та копії.

Ухвала може бути оскаржена, в частині обрання запобіжного заходу, впродовж 7 (семи) днів безпосередньо до Полтавського апеляційного суду, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала надрукована суддею в нарадчій кімнаті і є оригіналом.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що повний текст ухвали буде виготовлений та оголошено 12.01.2024.

Повний текст виготовлений 12.01.2024.

Суддя ОСОБА_1