Справа № 686/2722/24
Провадження № 1-кс/686/1402/24
08 лютого 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого ВРЗСТ СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницького, Хмельницької області, громадянина України, українця, непрацюючого, студента, неодруженого, зареєстрованого за місцем проживання та жителя АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
07.02.2024 слідчий ВРЗСТ СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим прокурором Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого за ч. 2 ст. 286 КК України посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрюваний та його захисник не заперечили проти задоволення клопотання.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
ОСОБА_6 повідомлено про підозру у тому, що 25.01.2024, близько 07 год. 30 хв., водій ОСОБА_6 , керуючи технічно справним автомобілем марки «Renault Trafic» д.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись в лівій смузі руху проїзної частини вул. Прибузька зі сторони вул. Старокостянтинівське шосе в напрямку до вул. Свободи м. Хмельницького, в порушення вимог пп. 2.3. (б), 18.1. Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ № 1306 від 10.10.2001 (далі Правил дорожнього руху), діючи недбало та необережно, не передбачив можливість настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був та міг їх передбачити, проявив крайню неуважність до дорожньої обстановки, внаслідок чого наближаючись до нерегульованого пішохідного переходу, який розташований поблизу буд. № 26, по вул. Прибузька, та на якому перебували пішоходи ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , не зменшив швидкості та не зупинив керований ним транспортний засіб, щоб дати дорогу пішоходам, внаслідок чого створив небезпеку та здійснив наїзд передньою лівою частиною керованого ним автомобіля марки «Renault Trafic» д.н.з. НОМЕР_1 на пішоходів ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які перетинали проїзну частину вул. Прибузька м. Хмельницького по нерегульованому пішохідному переході із ліва на право відносно напрямку руху автомобіля.
Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та порушення ОСОБА_6 вимог Правил дорожнього руху, пішоходу ОСОБА_9 спричинено тілесні ушкодження у вигляді:
-закритої тупої травми шиї та грудної клітки, що призвели до смерті.
Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та порушення ОСОБА_6 вимог Правил дорожнього руху, пішоходу ОСОБА_8 , спричинено тілесні ушкодження у вигляді:
-політравми, ЗЧМТ, забій головного мозку легкого ступеня, забій м`яких тканин голови, закрита травма грудної клітки, перелом XI, XII ребер справа зі зміщенням, перелом V ребра праворуч з незначним зміщенням по задній лопатковій лінії, правобічний гемоторакс, закритий перелом клубової, лобної та сідничної кісток зліва зі зміщенням відламків, закритий багатовідламковий перелом проксимального метаепіфізу лівої великогомілкової кістки зі зміщенням відламків, закритий багатовідламковий перелом гомілки лівої малогомілкової кістки зі зміщенням відламків, цитологічний синдром, що характерні для тілесних ушкоджень середньої тяжкості.
Своїми діями ОСОБА_6 , порушив вимоги пп. 2.3. (б), 18.1. Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ №1306 від 10.10.2001, зміст яких полягає у наступному:
- п. 2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний:
б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі;
- п. 18.1. Водій транспортного засобу, що наближається до нерегульованого пішохідного переходу, на якому перебувають пішоходи, повинен зменшити швидкість, а в разі потреби зупинитися, щоб дати дорогу пішоходам, для яких може бути створена перешкода чи небезпека.
Вищевказані порушення вимог безпеки дорожнього руху ОСОБА_6 за обґрунтованим твердженням слідства знаходяться у прямому причинному зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою та її наслідками, а саме спричиненням смерті потерпілій ОСОБА_9 та заподіянням тілесних ушкоджень, що характерні для тілесних ушкоджень середнього ступеню тяжкості потерпілій ОСОБА_8 .
Своїми діями, які виразились у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяло смерть потерпілій, ОСОБА_6 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України.
29.01.2024 ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
На підставі ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У силу ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного правопорушення сторона обвинувачення підтверджує:
протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 25.01.2024, у якому зафіксована слідова інформація про обставини вчинення дорожньо-транспортної пригоди, та кінцеве розташування транспортного засобу відносно елементів дороги на місці пригоди;
-протоколами допиту в якості свідка ОСОБА_6 ;
-слідчим експериментом за участі ОСОБА_6 від 29.01.2024;
-протоколом огляду трупа від 26.01.2024;
-протоколом допиту в якості підозрюваного ОСОБА_6
-відповіддю з КП «Хмельницька міська лікарня» ХМР від 29.01.2024;
-відповіддю з КП «Хмельницька міська лікарня» ХМР від 29.01.2024;
-допитом свідка ОСОБА_10 ;
Повідомлена ОСОБА_6 підозра відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим співставляючи можливі негативні для неї наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Досліджуючи наявність ризику перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя зазначає, що сторона обвинувачення не навела переконливих обґрунтувань з цього приводу, а тому такий ризик не має підстав бути вираженим
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений.
Аналізуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя враховує соціальні зв`язки підозрюваного, його вік, відсутність судимостей, позитивні характеристики і приходить до переконання про дієвість застосування ініційованого запобіжного заходу.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано причетний до вчинення тяжкого кримінального правопорушення, внаслідок якого пішохід ОСОБА_9 отримала закриту тупу травму шиї та грудної клітки, що призвели до смерті.
Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.
Оцінюючи ступінь усіх встановлених ризиків у сукупності з урахуванням тяжкості покарання за вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, слідчий суддя, зважуючи пропорційно потреби досудового розслідування, необхідність досягнення мети кримінального провадження з урахуванням позиції сторони захисту, яка не заперечила проти задоволення клопотання, за викладених обставин приходить до висновку про доцільність застосування до ОСОБА_6 такого запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків.
Отже, саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі зможе забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваного під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, забезпечить нівелювання ризиків,у тому числі протиправного впливу на батьків потерпілого.
Більш м`який запобіжний захід, зокрема особисте зобов`язання в світлі конкретних обставин цього кримінального провадження не є спроможними забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу відсутності достатніх для цієї стадії кримінального провадження стримуючих приписів.
Отже, застосування домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання у певний час доби є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків під контролем правоохоронного органу.
Строк дії запобіжного заходу ОСОБА_6 слід встановити у межах строку досудового розслідування, який його не перевищить.
А тому вимога клопотання про застосування ОСОБА_6 запобіжного захожу на два місяці не може бути задоволена, оскільки такий строк з часу застосування запобіжного заходу перевищуватиме двомісячний строк досудового розслідування, який закінчується 29.03.2024.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню частково.
Крім того, слідчий суддя вважає необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.
Щодо аргументів захисника ОСОБА_5 про конкретизацію при застосуванні запобіжного заходу обов`язку здачі на зберігання уповноваженому органу паспорта для виїзду за кордон у разі його покладення на ОСОБА_6 слідчий суддя зазначає, що відповідно до Положення про Державну міграційну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 р. № 360
Державна міграційна служба України (ДМС) є центральним органом виконавчої влади,який реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, біженців та інших визначених законодавством категорій мігрантів та, зокрема, здійснює оформлення і видачу документів для тимчасового або постійного проживання в Україні, а також виїзду за її межі, вилучає такі документи та проставляє в документах, що посвідчують особу іноземців та осіб без громадянства, відмітки про заборону в`їзду в Україну в передбачених законодавством випадках.
Державна міграційна служба України (ДМС) діє через територіальні органи та територіальні підрозділи.
Питання вилучення та зберігання документа для виїзду за кордон громадянина України врегульовано законодавством. А тому слідчий суддя застосовує при покладенні обов`язків на ОСОБА_6 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України формулювання, визначене чинним кримінальним процесуальним законом.
Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 181, 196 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22:00 год. по 06:00 год. наступного дня з покладанням на нього зобов`язання прибувати до суду, слідчого судді за кожною вимогою та покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
прибувати до слідчого, прокурора за першою вимогою;
не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
утримуватися від спілкування із свідками та потерпілими у кримінальному провадженні;
здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.
Ухвала діє по 29 березня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя