Справа № 946/4718/23
Провадження № 1-кп/946/502/23
УХВАЛА

Іменем України

24 жовтня 2023 року

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

учасники судового провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

провівши в місті Ізмаїл Одеської області відкрите судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000771 за обвинуваченням

ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта середня, не одруженого, особи на піклуванні відсутні, не працюючого, не судимого

у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст. 197-1 ч.2 КК України

встановив:

В підготовчому судовому засіданні обвинувачений пояснив, що не володіє державною мовою, якою ведеться кримінальне провадження.

Прокурор вважає відсутніми підстави для зміни учасників судового засідання.

За результатами дослідження визнається доведеним наступне.

Обвинувачений пояснив, що досудове розслідування було проведене з використанням російської мови, якою він володіє, разом із тим він самостійно не може проводити судове засідання державною мовою України.

У відповідності до вимог ст. 2 КПК України до завдань кримінального провадження віднесено, у тому числі забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вимогами ст. 29 ч.1-3 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 68 ч. 1 КПК України, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

Крім того, відповідно до п/п. «е» п. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 р. №475/97-ВР, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше право, якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, одержувати безоплатну допомогу перекладача.

У рішенні від 24.09.2002 по справі Кускані проти Сполученого Королівства (Cuscani v United Kingdom) Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що перш за все «суд повинен пересвідчитись в тому, що відсутність перекладача не перешкоджає заявнику брати повну участь у розв`язанні питання, яке для нього мало вирішальне значення».

З урахуванням вказаного суд повинен виходити із детального аналізу попереднього мовного досвіду обвинуваченого ОСОБА_4 для з`ясування дійсної необхідності залучення перекладача.

Твердження обвинуваченого про те, що він недостатньо володіє державною мовою та у нього виникають труднощі у розумінні та спілкуванні державною мовою суд вважає необросовістною позицією, яка спростовується тим, що обвинувачений є громадянином України, народився в Україні та з народження проживає в Україні.

Вказані обставини, з урахуванням висновку Верховного Суду у постанові від 03 червня 2021 у справі №761/7017/17, є підставою для визнання дій обвинуваченого у вказаній частині відсутніми правових підстав для призначення перекладача.

У відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2016 року №401 «Деякі питання залучення перекладачів (сурдоперекладачів) для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги» (зі змінами), Кабінетом Міністрів України погоджена пропозиція Міністерства юстиції щодо залучення центрами з надання безоплатної вторинної правової допомоги перекладача (сурдоперекладача) для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги суб`єктам права на таку допомогу відповідно до Закону України «Про безоплатну правову допомогу» у разі, коли зазначені суб`єкти не володіють державною мовою та/або є глухими, німими або глухонімими.

Вказаною постановою також установлено, що перекладачі (сурдоперекладачі) залучаються для забезпечення надання безоплатної вторинної правової допомоги на підставі укладених договорів щодо надання послуг перекладу, у тому числі з фізичними особами підприємцями/юридичними особами, згідно з вимогами цивільного законодавства. А також внесені зміни до Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для оплати послуг та відшкодування витрат адвокатів, які надають безоплатну вторинну правову допомогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 2013 року № 130, щодо оплати послуг таких перекладачів (сурдоперекладачів).

Разом із тим, у відповідності до вимог ст. 52 ч.2 п.4 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо осіб, які не володіють мовою, якою ведеться кримінальне провадження з моменту встановлення цього факту.

Під час досудового розслідування, про що пояснили учасники судового засідання, адвокат обвинуваченому не надавався, що у свою чергу є підставою для призначення захисника за допомогою Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги в Одеській області.

Керуючись ст. ст. 369 372 КПК України, суд

ухвалив:

Відкласти судове засідання на 23 листопада 2023 року на 15 годину.

Копію ухвали надіслати до Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги в Одеській області за адресою вул. Льва Толстого, 6, м. Одеса, 65023, Україна для вирішення питання щодо призначення адвоката на захист права обвинуваченого ОСОБА_4 за ознаками ст. 197-1 ч.2 КК України.

Ухвала може бути оскаржена з підстав, передбачених ст. 394 КПК України в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області протягом семи днів з дня його проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не буде скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення Одеського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1