Новосанжарський районний суд Полтавської області
Справа № 542/24/24
Провадження № 1-кс/542/5/24
У Х В А Л А

Іменем України

09 січня 2024 року смт Нові Санжари

Слідчий суддя Новосанжарського районного суду Полтавської області

ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Новосанжарського відділу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 05 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

08 січня 2024 року до Новосанжарського районного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Новосанжарського відділу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна, у якому прокурор просив накласти з метою збереження речового доказу арешт на тимчасово вилучене майно, яке вилучене у ОСОБА_4 , а саме: на металевий бідон сірого кольору, об`ємом 40 літрів, який опечатано печаткою відділення поліції № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області «Для пакетів №123», скріплено підписами понятих та учасників огляду, що належить ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з позбавленням права відчуження, розпоряджання та користування, який буде зберігатися в кімнаті зберігання речових доказів відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою: пл. Перемоги, 1, смт Нові Санжари, Полтавський район, Полтавська область, до вирішення питання про долю речових доказів у порядку статті 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

В обґрунтування вказаного клопотання прокурором зазначено наступне.

05 січня 2024 року до відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 про те, що у період часу з 16 грудня 2023 року по 05 січня 2024 року невстановлена особа під час дії воєнного стану шляхом пошкодження запірного пристрою, проникла до його будинку за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала алюмінієвий бідон об`ємом 40 літрів, чим заподіяла гр. ОСОБА_5 матеріальну шкоду.

Відомості про дану подію 05 січня 2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 05 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

05 січня 2024 року під час проведення огляду поблизу домогосподарства, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 добровільно видала працівникам поліції алюмінієвий бідон, сірого кольору, об`ємом 40 літрів, який впізнав присутній під час огляду ОСОБА_5 , як такий, що належить йому, та був у нього викрадений.

Зокрема, під час огляду вилучено алюмінієвий бідон сірого кольору, об`ємом 40 літрів, який опечатано печаткою Відділення поліції № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області «Для пакетів 123», скріплено підписами понятих та учасників огляду.

Відповідно до свідчень ОСОБА_4 , 02 січня 2024 року вона придбала бідон для власних потреб у ОСОБА_6 , про те, що даний бідон був викрадений, їй не відомо.

Постановою слідчого СВ відділення поліції № З ПРУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 05 січня 2024 року вилучений металевий бідон сірого кольору, об`ємом 40 літрів, визнано речовим доказом.

Прокурором зазначено, що накладення арешту на тимчасово вилучену річ, а саме на: металевий бідон сірого кольору, об`ємом 40 літрів,є необхідним для збереження його, як речового доказу, з метою запобігання можливості його подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, а також його вилучення, що може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження.

В судове засідання прокурор не з`явився, надав до суду заяву про проведення судового засідання з розгляду клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі (а.с. 24).

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання про накладення арешту без його участі, покладався на розсуд суду та не заперечував проти накладення арешту на вказане майно (а.с. 23).

Особа, у якої вилучено майно, ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд клопотання про накладення арешту без її участі, покладалась на розсуд суду та не заперечувала проти накладення арешту на вказане майно (а.с. 22).

Відповідно до частини 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на викладене, враховуючи неприбуття в судове засідання прокурора та власника майна, які належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання про арешт майна за їх відсутності.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України, фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з вимогами пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з частиною 1 статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 05 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України(а.с. 6).

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що 05 січня 2024 року до відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 про те, що у період часу з 16 грудня 2023 року по 05 січня 2024 року невстановлена особа, під час дії воєнного стану, шляхом пошкодження запірного пристрою проникла до його будинку за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала алюмінієвий бідон об`ємом 40 літрів, чим заподіяла гр. ОСОБА_5 матеріальну шкоду (а.с. 8)

05 січня 2024 року допитано потерпілого гр. ОСОБА_5 , який вказав, що має у власності металевий бідон сірого кольору об`ємом 40 літрів, який він зберігав у своєму будинку для побутових цілей. Зазначив, що у період з з 16.12.2023 по 05.01.2024 він працював на вахті у іншому населеному пункті, а повернувшись побачив, що у будинку відчинені двері та вибита дужка з одвірок, на якій висів металевий замок та не має металевого бідона, який зберігався у кімнаті, він відразу зателефонував до поліції (а.с. 10).

Відповідно до заяви від 05 січня 2024 року гр. ОСОБА_4 добровільно видала слідчому ОСОБА_7 металевий бідон об`ємом 40 літрів (а.с. 11).

Вказаний алюмінієвий бідон, сірого кольору, об`ємом 40 літрів, був оглянутий та вилучений слідчим в присутності понятих, про що складений протокол оглядувід 05 січня 2024 року (а.с. 12-16).

У наданих письмових поясненнях гр. ОСОБА_6 проникнувши до будинку ОСОБА_5 , коли його було вдома, з метою подальшого продажу. Вказаний бідон, він продав жительці с. Руденківка на ім`я ОСОБА_8 за 130 грн (а.с. 9).

05 січня 2024 року було допитано свідка ОСОБА_4 , яка зазначила, що 02 січня 2024 року вона придбала бідон для власних потреб у ОСОБА_6 , про те, що даний бідон був викрадений, їй не було відомо (а.с. 17).

Постановою слідчого СВ відділення поліції № 3 ПРУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 05 січня 2024 року вилучений металевий бідон сірого кольору об`ємом 40 літрів, опечатаний печаткою Відділення поліції № З Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області «Для пакетів 123», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 05 січня 2024 року (а.с. 18).

Зважаючи на викладене,металевий бідон сірого кольору об`ємом 40 літрів,який добровільно видала ОСОБА_4 під час огляду, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що вказана річ набута кримінально протиправним шляхом, а отже є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що вона відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Вилучений відповідно до протоколу огляду від 05 січня 2024 року металевий бідон сірого кольору об`ємом 40 літрів, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог частини 1 статті 173 КПК України прокурор довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 170 КПК України.

Підстави для накладення арешту з метою збереження речового доказу у повній мірі узгоджуються із приписами КПК та предметом доказування у зазначеному кримінальному провадженні, оскільки тимчасово вилучена річ відповідає критеріям, передбаченим статтею 98 КПК України, у такому кримінальному провадженні, може мати доказове значення, оскільки в подальшому може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за частиною 4 статті 185 КК України.

За таких обставин слідчий суддя вважає доводи клопотання прокурора про необхідність накладення арешту на металевий бідон сірого кольору об`ємом 40 літрів, який є предметом, що зберіг на собі сліди злочину у кримінальному провадженні, переконливими.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 7, 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новосанжарського відділу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 05 січня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речового доказу на металевий бідон сірого кольору, об`ємом 40 літрів, вилучений під час огляду 05 січня 2024 року, опечатаний печаткою відділення поліції № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області «Для пакетів №123», що належить ОСОБА_5 , з позбавленням права відчуження, розпоряджання та користування, який буде зберігатися в кімнаті зберігання речових доказів відділення поліції № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою: пл. Перемоги, 1, смт Нові Санжари, Полтавський район, до вирішення питання про долю речових доказів у порядку статті 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9