Провадження № 1-кс/932/4061/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Апостолове, Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, маючого на утриманні двох дітей 2014, 2016 років народження, зареєстрованого фізичною особою-підприємцем, місце проживання зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

в межах кримінального провадження №0001366 від 09.11.2023 за ч.1 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , 08.11.2023, перебуваючи неподалік закладу «Old Pal», що за адресою: м. Дніпро, вул. Січових Стрільців, 3, реалізуючи раптово виниклий умисел, наніс декілька ударів, почергово правою та лівою руками стисненими в кулак, в область голови ОСОБА_7 , заподіявши йому тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, рваної рани потиличної ділянки, що відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя в момент заподіяння.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.1 ст.121 КК України та щодо нього існують ризики, що передбачені пунктами 1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Оскільки злочин вчинений проти життя людини, просить заставу не визначати.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Позиція сторони захисту зводиться до того, що ОСОБА_4 захищався від нападу потерпілого, фактично його відштовхував. Підозрюваний та захисник просили відмовити у задоволенні клопотання покликаючись на необґрунтованість та недоведеність ризиків, наявність у підозрюваного хвороби, міцних соціальних зв`язків, офіційного доходу.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисників, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 09.11.2023, за №0001366, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Згідно протоколу затримання, ОСОБА_4 затримали 09.11.2023 о 11:40 год. за адресою: м. Дніпро, вул. Крутогірний узвіз, 28/150.

09.11.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.121 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

На підтвердження обґрунтованості підозри стороною обвинувачення надано наступні докази: медична довідка про виявлення у ОСОБА_7 ВЧМГ, ВЧГ ?, рвана рана потиличної ділянки; протокол огляду місця події; протоколи допитів свідків та протоколи пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками; оглянутий в судовому засіданні відеозапис із відображенням події.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Заперечення сторони захисту з приводу відсутності доказів заподіяння тяжких тілесних ушкоджень відхиляються на даній, початковій, стадії досудового розслідування. Так для обґрунтованості підозри, на даний час, є достатнім виявлення у потерпілого відкритої черепно-мозкової травми, що може свідчити про переломи кісток склепіння чи основи черепа, що в своє чергу відноситься до тяжких тілесних ушкоджень (пп. б п. 2.1.3 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень).

На оглянутому в судовому засіданні відеозаписі чітко видно, що підозрюваний завдав удари руками в область голови потерпілого, після чого останній впав та не рухався.

Підозрюваний не заперечував, що саме після його впливу на потерпілого той впав на асфальт та втратив свідомість.

Заперечення сторони захисту про те, що їм не відкрито відеозапису до уваги не беруться.

Так сторона захисту оглянула відеозапис в судовому засіданні та не заявляла клопотань про надання часу (наприклад 3 години) для реагування на нього.

За приписами ч.4 ст.193 КПК України, за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя, суд має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Враховуючи санкцію ч.1 ст.121 КК України та приписи ст.183 КПК України, щодо підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду тримання під вартою.

При вирішенні питання щодо виду запобіжного заходу, виходжу із: тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному - позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років; віку та стан здоров`я підозрюваного, який є інвалідом третьої групи; відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, зокрема його діти на даний час перебувають за кордоном; наявність у підозрюваного місця роботи; майновий стан підозрюваного, який зареєстрований підприємцем та повідомив про зниження доходу у зв`язку із війною; відсутність судимостей у підозрюваного; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.28 ч.3 ст.307, ч.1 ст.255 КК України; дотримання підозрюваним умов застосованого запобіжного заходу у вигляді застави в межах іншого кримінального провадження.

Проаналізувавши наведене вважаю доведеним ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

При цьому наявність дітей, інвалідність та наявність роботи не перешкоджають реалізації ризику переховування. Так діти перебувають за межами території України, підозрюваним не обґрунтовано як його обтяжує інвалідність, а роботу підозрюваний, який є керівником, має можливість організувати й дистанційно (принаймні іншого підозрюваний не вказував).

Ризик незаконного впливу на потерпілого чи свідків є невмотивованим.

Ризик вчинення інших кримінальних правопорушень обґрунтовано лише наявність іншого кримінального провадження. Проте, зважаючи на презумпцію невинуватості, що дане кримінальне правопорушення реалізовано з раптово виникли умислом (за версією сторони обвинувачення) та не пов`язане із іншим кримінальним правопорушенням, вважаю такий ризик відсутнім.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного, в їх сукупності та переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, слідчий суддя приходить до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

Сторона обвинувачення в прохальній частині клопотання просить не визначати можливості внесення підозрюваним застави покликаючись на вчинення злочину проти життя людини.

Хоча такої підстави ч.4 ст.183 КПК України не передбачає, враховуючи, що злочин було вчинено із застосуванням насильства, вказана норма надає право слідчому судді не визначати заставу у даному випадку.

Проте із врахуванням усіх описаних вище обставин, вважаю неможливим позбавити підозрюваного права на внесення застави ,як альтернативного запобіжного заходу.

Щодо розміру застави, то зважаючи на відсутність мотивів щодо її розмірі від обох зі сторін, визначаю заставу в середньому розмірі.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовільнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати із 11:40 год. 09.11.2023.

Визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 134 200 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

?прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого;

?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

? здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали до 05.01.2024.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 15.11.2023 о 08:15 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1