Справа №635/97/23
Провадження №1-кп/635/33/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2023 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі прокурора ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.

Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 днів без визначенням розміру застави, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду, незаконного впливу на свідка у цьому кримінальному провадження, та вчинення нових кримінальних правопорушень. Вважав не можливим визначення розміру застави для обвинуваченого відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні злочину, який спричинив загибель людини. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не представляється можливим, оскільки ризики, встановлені судом при обрання та продовженні запобіжного заходу на даний час не зменшились та продовжують існувати, і виправдовують необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання прокурор посилався на те, що обвинуваченому інкримінується вчинення особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 10 до 15 років, що само по собі може бути підставою та мотивом обвинуваченого переховуватись від суду. Зважаючи на те, що обвинуваченому відкриті показання свідка, та йому відоме місце його проживання, тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності, перебуваючи на свободі, він може здійснювати незаконний вплив на нього з метою не надання останнім свідчень. Крім того, враховуючи, що обвинувачений не має офіційних джерел доходу, не має стійких соціальних зв`язків, перебуваючи на свободі може продовжити свою злочинну діяльність.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечували проти клопотання прокурора щодо продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м.Полтави від 15.08.2022 року відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Надалі, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоювідносно ОСОБА_4 неодноразово продовжувався слідчим суддею та судом, останній раз до 28 грудня 2023 року включно.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно ч.1,3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Строк тримання під вартою обвинувачених закінчується 28 грудня 2023 року.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час обрання та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 судом встановлено в тому числі наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме ризику можливості обвинуваченого переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішуючи питання про продовження строку обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує дані про особу обвинуваченого, який не одружений, не працює, не має стабільного джерела доходу та сталих соціальних зв`язків, раніше не судимого, незважаючи на наявність у нього зареєстрованого місця проживання.

Крім того, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років.

Отже, усвідомлюючи ризик бути засудженим до тривалого терміну ув`язнення, обвинувачений перебуваючи на свободі може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідка з метою зміни ним показань на його користь, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Зважаючи на тяжкість злочину, який інкримінується ОСОБА_4 , суспільну небезпечність та покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, дані про особу обвинуваченого, суд вважає, що ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які стали підставою для обрання та продовження строку запобіжного заходу, доведені прокурором, не зникли та продовжують існувати, та виправдовують тримання особи під вартою. Враховуючи викладене, а також з урахуванням того, що судовий розгляд кримінального провадження не завершений, суд приходить до висновку про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

В засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

У відповідності до ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування та щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Крім того, в судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про допит свідка ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 ) в режимі відеоконференції. В обґрунтування клопотання зазначив, що свідок за станом свого здоров`я не може з`явитись до приміщення суду у зв`язку з її неможливістю самостійно пересуватись.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 336 КПК України у разі необхідності вжиття заходів для забезпечення оперативності судового провадження, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

Відповідно до ч. 2 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Отже, положеннями статті 336 КПК України визначений порядок проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції під час судового засідання, якими не передбачено можливості проведення відеоконференцзв`язку під час судового засідання за участі сторін поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів учасників.

Водночас, 02.03.2022 р. на офіційному сайті Ради суддів України опубліковані рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, відповідно до п.10 яких рекомендовано, якщо за об`єктивних обставин учасник провадження не може брати участь в судовому засіданні в режимі ВКЗ за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток допускати участь такого учасника в режимі ВКЗ за допомогою будь-яких інших технічних засобів, в тому числі і власних.

Так, Указом Президента України № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому неодноразово продовжувався та діє і зараз.

У Харківському районному суді Харківської області є можливість забезпечення участі учасників справи в режимі відеоконференції в ЄСІТС підсистемі відеоконференцзв`язку та з допомогою Інтернет ресурсу https:vkz.court.gov.ua.

Враховуючи вищевикладене, забезпечення всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи, дотримання розумних строків розгляду справи, враховуючи наявну технічну можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, а також того, що в Україні введено воєнний стан, а свідок за станом здоров`я не може з`явитися до суду, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та проведення допиту свідка дистанційно в режимі відеоконференціїпоза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів учасника з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, забезпечення участі свідка ОСОБА_6 у судовому засіданні в режимі відеоконференції суд покладає на прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 183, 197, 199, 315, 537, 392 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, продовжити на шістдесят днів, тобто до 23 лютого 2024 року включно.

Встановити строк дії ухвали до 23 лютого 2024 року включно.

Клопотання прокурора про допит свідка ОСОБА_6 в режимі відеоконференції задовольнити.

Проведення допиту свідка ОСОБА_6 в судовому засіданні, призначеному на 24 січня 2024 року о 13-45 години, здійснити в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченим - в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 27 грудня 2023 року.

Суддя ОСОБА_1