Справа № 646/6639/23
№ провадження 1-кс/646/2042/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури у зв`язку з невнесенням до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за його заявою від 28.09.2023р.,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою, якою просить зобов`язати керівника Харківської обласної прокуратури або уповноважену ним особу внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_3 , який представляє ОСОБА_5 , від 28.09.2023р., розпочати розслідування та видати заявнику витяг з ЄРДР через 24 години з моменту внесення відомостей.

Скарга обґрунтована тим, що 29.09.2023р. заявник направив засобами поштового зв`язку (АТ «Укрпошта») керівнику Харківської обласної прокуратури заяву від 28.09.2023р. про вчинення кримінального правопорушення у зв`язку з умисним невиконанням рішення Європейського суду з прав людини від 17.12.2019р. за скаргою ОСОБА_5 . Ця заява була отримана прокуратурою 02.10.2023р. Але відомості до ЄРДР не внесені.

В судовому засіданні скаржник підтримав свою скаргу та доводи, якими вона обґрунтована, пояснивши, що у 2010 році проти ОСОБА_5 було порушено кримінальну справу та його було затримано співробітниками правоохоронних органів. Рішенням ЄСПЛ від 17.12.2019р. було встановлено факти жорстокого поводження з ОСОБА_5 з боку співробітників правоохоронних органів під час його кримінального переслідування. На підставі цього рішення ЄСПЛ за заявою заступника Міністра юстиції України Уповноваженого з прав людини у ЄСПЛ ОСОБА_6 у лютому та березні 2020 року було внесено відповідні відомості до ЄРДР за №0000919. Досудове розслідування цього кримінального провадження, в якому ОСОБА_5 є потерпілим, здійснюється неефективно, фактично не проводиться, носить епізодичний характер. Слідчі відмовили потерпілому у проведенні судово-медичної експертизи, у проведенні відтворення обстановки та обставин події для надання висновку судово-медичним експертом, у проведенні одночасного допиту з особами, на яких вказує потерпілий як на посадових осіб, що жорстоко з ним поводилися та нанесли йому тілесні ушкодження, а також у допиті осіб, які були присутні під час жорстокого поводження співробітниками правоохоронних органів з ОСОБА_7 , що зафіксовано на відеозаписі огляду місця події та який долучений до матеріалів кримінального провадження. Отже, на протязі більш ніж 3 років рішення ЄСПЛ умисно не виконується.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти скарги, зазначивши, що доводи скаржника свідчать про незгоду з процесуальними рішеннями та діями органу досудового розслідування. На цей час з метою забезпечення ефективного розслідування постановою заступника керівника обласної прокуратури від 15.09.2023р. змінено групу прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000919, а також 16.10.2023р. прокурором надано вказівки слідчому в порядку ст.36 КПК України по кримінальному провадженню. ЄСПЛ у своєму рішення не зобов`язував державу провести розслідування жорстокого поводження з ОСОБА_5 . Тому, на думку прокурора, підстав для задоволення скарги немає.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга підлягає задоволенню.

Так, під час розгляду скарги встановлено, шо 22.08.2017р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 09.08.2017р. були внесені відомості за №0000919 з попередньою кваліфікацією за ч.1 ст.365 КК України (чинною до 01.07.2020р.) за заявою ОСОБА_5 від 25.07.2017р. щодо неправомірних дій колишнього слідчого в ОВС відділу прокуратури області ОСОБА_8

18.02.2020р. до ЄРДР у цьому кримінальному провадженні внесено відомості з попередньою правовою кваліфікацією за ч.2 ст.365 КК України (2001р.) на підставі листа заступника Міністра юстиції України - Уповноваженого у справах Європейського суду з прав людини ОСОБА_6 з повідомленням про рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бурлаков та Лисенко проти України» (заява №19103/11), яким Європейський суд констатував порушення ст.3 Конвенції про захист прав людини і основоположним свобод у зв`язку з жорстоким поводженням працівників Служби безпеки України з заявниками та у зв`язку з неналежними умовами перевезення і тримання їх під вартою у дні проведення судових засідань; порушення статті 13 Конвенції у зв`язку з відсутністю в їхньому розпорядженні ефективних засобів юридичного захисту, а також порушення пункту 3, 4 та 5 статті 5 Конвенції, зокрема, у зв`язку з надмірним триманням їх під вартою під час досудового слідства, відсутністю в їхньому розпорядженні ефективної процедури судового перегляду законності тримання їх під вартою, та що у них не було забезпеченого правовою санкцією права на відшкодування за незаконне тримання під вартою.

Крім того, 04.03.2020р. до ЄРДР у цьому кримінальному провадженні внесено відомості з попередньою правовою кваліфікацією за ч.1 ст.365 КК України (чинною до 01.07.2020р.) за повідомленням Міністерства юстиції України про те, що рішенням Європейського суду з прав людини від 26 листопада 2019 року встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_9 скаржилися за статтею 3 Конвенції на жорстоке поводження працівників управління СБУ в Харківській області та непроведення ефективного розслідування цих тверджень. Суд одноголосно оголосив прийнятними скарги обох заявників за статтями 3 і 13 Конвенції щодо жорстокого поводження з ними, а також непроведення ефективного розслідування та відсутність ефективного засобу юридичного захисту у зв`язку з цим.

29.09.2023р. адвокат ОСОБА_3 , який є представником потерпілого ОСОБА_5 у вказаному кримінальному провадженні, направив засобами поштового зв`язку заяву від 28.09.2023р. на ім`я керівника Харківської обласної прокуратури про вчинення кримінального правопорушення, яке полягає в умисному невиконанні Рішення Європейського суду з прав людини від 17.12.2019р. за скаргою ОСОБА_5 та ОСОБА_9 у зв`язку з тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000919 фактично не проводиться, а рішення ЄСПЛ ігнорується слідчими та прокурорами, які здійснюють процесуальне керівництво.

Листом від 03.10.2023р. №20-7591-19 за підписом заступника керівника обласної прокуратури ОСОБА_10 адвокату ОСОБА_3 було надано відповідь про відсутність підстав для внесення до ЄРДР відомостей за його заявою.

Стаття 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлює, шо Високі Договірні Сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією, права і свободи, визначені в розділі I цієї Конвенції.

Обов`язки держави щодо дотримання таких прав людини поділяються на негативні, які зобов`язують державу утримуватися від рішень, дій чи бездіяльності, які можуть порушити права людини, а також позитивні, тобто ті, які гарантують людині, чиї права порушені, ефективне використання державою правових інструментів для відновлення порушеного становища.

Однією зі складових таких позитивних обов`язків держави є проведення безстороннього, об`єктивного та ефективного розслідування незалежним органом випадків неправомірного втручання у права людини.

Згідно зі ст.13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб правового захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини постійно наголошує на тому, що стаття 13 Конвенції вимагає проведення ретельного та ефективного розслідування, яке здатне встановити та покарати відповідальних за порушення прав людини, гарантованих Конвенцією, включаючи ефективний доступ скаржника до процедури розслідування (рішення ЄСПЛ від 09.11.2005р. у справі «Гонгадзе проти України»).

Таким чином, встановлення ЄСПЛ факту порушення державою положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод означає, що держава повинна виконати позитивний обов`язок з проведення безстороннього, об`єктивного та ефективного розслідування незалежним органом обставин такого порушення.

Отже, є помилковими доводи прокурора про відсутність обов`язку держави проводити розслідування фактів порушення прав людини, які встановлені рішенням ЄСПЛ, якщо у такому рішенні прямо не зобов`язано державу це зробити.

При цьому, Верховний Суд неодноразово зауважував, що при оцінці ефективності досудового розслідування слід виходити з того, що ефективність досудового розслідування є співвідношенням процесуальних дій, процесуальних рішень, реалізованих учасниками кримінального провадження, а також їх результатів із положеннями КПК, що визначають підстави, умови і порядок їх проведення чи прийняття, з урахуванням оптимальних затрат часу та зусиль на це (зокрема, в Огляді судової практики Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду щодо визнання доказів недопустимими за рішеннями, які внесені до ЄДРСР за період з 2018 року по червень 2021 року).

Проте, під час розгляду скарги не було спростовано доводи скаржника про те, що у даному випадку існують обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення у зв`язку з умисним невиконанням рішення ЄСПЛ, враховуючи тривалість досудового розслідування, до предмету якого входять, у тому числі обставини, встановлені рішенням ЄСПЛ, а також з огляду на відсутність повідомлення будь-яких осіб про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Доводи прокурора про зміну у вересні 2023 року групи прокурорів у кримінальному провадженні та надання прокурором у жовтні 2023 року вказівок слідчому в порядку ст.36 КПК України не спростовують вищевказаного висновку.

Частиною 1 статті 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, оскільки у заяві адвоката ОСОБА_3 від 28.09.2023р. викладені обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відомості за цією заявою підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.214, 303, 306, 307, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Задовольнити скаргу адвоката ОСОБА_3 .

Зобов`язати уповноважену особу Харківської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою адвоката ОСОБА_3 від 28.09.2023р., розпочати досудове розслідування та видати заявникові відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1