справа № 619/764/24
провадження № 1-кс/619/144/24
УХВАЛА

іменем України

05 лютого 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про поновлення строку адвокату ОСОБА_4 , діючого в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Сварожич» на оскарження постанови дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 29 листопада 2021 року про закриття кримінального провадження,-

встановив:

До Дергачівського районного суду в Харківській області надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 , діючого в інтересах житлово-будівельного кооперативу «Сварожич», на постанову дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 29 листопада 2021 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00000170 від 06.08.2021.

Скаржник в поданій скарзі порушує питання про поновлення строку на оскарження постанови дізнавача про закриття кримінального провадження, арґументуючи тим, що у виконавчого директора ЖБК «Сварожич» не було об`єктивної можливості на дотримання десятиденного строку на оскарження бездіяльності, оскільки вказану постанову про закриття кримінального провадження було отримано виконавчим директором тільки 19 січня 2024 року.

Адвокат ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав заяву відповідно до якої просить скаргу розглядати без його участі.

Представник житлово-будівельного кооперативу «Сварожич» - виконавчий директор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про поновлення строку на оскарження постанови про закриття кримінального провадження підтримав, при цьому суду пояснив, що на підставі ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 03 серпня 2021 рокубуло відкрито кримінальне провадження 06 серпня 2021 року за № 00000170 про незаконне внесення відомостей до державного акту на право приватної власності на землю. Він неодноразово спілкувався з дізнавачем по цьому кримінальному провадженню, робив усне клопотання по телефону, передав дізнавачу 16 документів для приєднання до матеріалів кримінального провадження. Дізнавач ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області запевняв, що повідомить його про результати розгляду його клопотань. В січні 2024 року ОСОБА_3 звернувся з письмовим клопотанням до дізнавача про надання інформації про проведення слідчих дій у вказаному кримінальному провадженню, та 19 січня 2024 року отримав інформаційний лист, в якому було зазначено, що вказане кримінальне провадження закрито 29 листопада 2021 року. Оскільки йому не було направлено завчасно копії постанови про закриття кримінальної справи, просив поновити процесуальний строк на оскарження відповідної постанови. Також в суді зазначив, що на даний час в Котелевському районному суді Полтавської області розглядається цивільна справа про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на земельну ділянку. Саме ця земельна ділянка, яка була надана у користування ЖБК «Сварожич», була незаконно приватизована іншими особами, шляхом підробки документів.

Уповноважена особа Дергачівської окружної прокуратури Харківській області, уповноважена особа ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області у судове засідання не з`явились, про розгляд скарги повідомлялись належним чином.

За приписами ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на вказане, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги за відсутності прокурора та уповноваженої посадової особи Відділу поліції № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, оскільки своїм правом присутності, останні не скористалися.

Заслухавши пояснення виконавчого директора житлово-будівельного кооперативу «Сварожич» ОСОБА_3 , дослідивши надані до суду матеріали кримінального провадження № 00000170 за ч. 1 ст. 358 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке.

Статтею 7 КПК України серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Частиною 1 статті 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу, має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто, окрім принципу правової визначеності, важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, прокурора, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить з того, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовісності, з огляду на таке.

Слідчим суддею встановлено, що на підставі ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 03.08.2021про зобов`язання уповноважених осіб ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви голови правління Житлово-будівельного кооперативу "Сварожич" ОСОБА_3 про незаконне внесення відомостей до державного акту на право приватної власності на землю, було відкрито кримінальне провадження № 00000170 від 06 серпня 2021 року за ч. 1 ст. 358 КК України.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що вже 07 серпня 2021 року скаржник володів інформацією, або повинен усвідомлювати про можливу бездіяльність уповноваженої особи ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, оскільки раніше органом досудового розслідування, у встановлений ч. 1 ст. 214 КПК України строк, відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, до ЄРДР не були внесені, що змусило скаржника звертатись зі скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування до слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області.

В судовому засіданні скаржник пояснив, що він неодноразово спілкувався з дізнавачем по цьому кримінальному провадженню, робив йому клопотання по телефону, передавав дізнавачу документи для приєднання до матеріалів кримінального провадження. Дізнавач в свою чергу запевняв, що повідомить ОСОБА_3 про результати розгляду його клопотань по телефону, але цього не зробив. Тільки в січні 2024 року ОСОБА_3 стало відомо, що кримінальна справа була закрита.

Судом встановлено, що дійсно 29 листопада 2021 року кримінальне провадження № 00000170 від 06.08.2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України було закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Із супровідного листа дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про направлення голові правління Житлово-будівельного кооперативу "Сварожич" ОСОБА_3 копії постанови про закриття кримінального провадження вбачається, що дана постанова направлена 29 листопада 2021 року.

Як зазначає скаржник, йому тільки 19 січня 2024 року стало відомо про закриття вказаного кримінального провадження, тобто з моменту прийняття кінцевого рішення пройшло більше двох років. Єдиною підставою поновлення пропущеного строку на оскарження постанови про закриття кримінального провадження скаржник зазначає, що дізнавач на протязі двох років не направляв на його адресу вказану постанову та не повідомляв заявника про те, що ним прийняте остаточне рішення. Вказане свідчить про те, що протягом тривалого строку заявник не вживав заходів, щоб дізнатися про стан розгляду його заяви, незважаючи на те, що уповноважені особи ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області раніше допускали бездіяльність по вказаній заяві, а крім того, з 14.07.2021 року в районному суді перебуває цивільна справа з аналогічними вимогами - визнання недійсним державного акту на право приватної власності на земельну ділянку.

Із системного аналізу норм КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 по справі № 5-117кс(15)17.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги.

Оскаржувана постанова винесена 29 листопада 2021 року. З часу її винесення пройшло більше 2 років і 1 місяця, протягом тривалого строку ОСОБА_3 не вживав заходів, щоб дізнатися про стан розгляду його заяви, а тому на переконання слідчого судді незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Приймаючи до уваги ці обставини, слід дійти висновку, що скаржником пропущений строк на подання скарги.

Слідчий суддя виходить з того, що у правових відносинах та правовій дійсності повинна існувати певна стабільність, а строки оскарження рішень, дій та бездіяльності не повинні порушуватись. Порушення строків оскарження на 2 роки 1 місяць не є розумним, та спотворює саму суть інституту процесуальних строків. Водночас слід звернути увагу, що поновлення пропущеного строку є можливим, коли існували об`єктивні та непереборні обставини, які перешкоджали вчинити процесуальну дію у встановлений строк. Проте таких обставин не встановлено, і скаржником не надано.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що у цій справі відсутні достатні правові підстави для поновлення строків і відсутнє обґрунтоване виправдання втручання у принцип юридичної визначеності, а натомість таке поновлення свідчитиме про його порушення.

Оскільки скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 КПК України, і слідчий суддя за заявою особи не знайшов підстав для його поновлення в порядку ст. 117 КПК України, то необхідно на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України повернути скаргу скаржнику.

Відповідність скарги іншим вимогам процесуального закону слідчим суддею не перевіряється, оскільки скарга підлягає поверненню.

На підставі вказаного, керуючись ст.ст. 116, 117, 303, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Відмовити адвокату ОСОБА_4 , діючого в інтересах Житлово -будівельного кооперативу «Сварожич» в поновленні строку на оскарження постанови дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 29 листопада 2021 року про закриття кримінального провадження.

Скаргу адвоката ОСОБА_4 , діючого в інтересах Житлово -будівельного кооперативу «Сварожич» на постанову дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 29 листопада 2021 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00000170 від 06.08.2021- повернути скаржнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Повний текст ухвали оголошений учасникам судового провадження в приміщенні Дергачівського районного суду Харківської області 07 лютого 2024 року о 08 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1