Справа №705/1451/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2023 року Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

за участі третьої особи, щодо майна

якої вирішується питання про арешт ОСОБА_3

розглянувши клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, подане по кримінальному провадженню №0000435,

В С Т А Н О В И В:

Власник майна ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про скасування арешту майна, а саме належного їй автомобіля Toyota Corolla д.н.з. НОМЕР_1 , який було накладено ухвалою слідчого суді у кримінальному провадженні №0000435 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

До початку судового засідання на адресу суду надійшло повідомлення від слідчого Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про те, що досудове розслідування матеріалів кримінального провадження №0000435 від 17.03.2023 згідно п.1 ч.4 ст.216 КПК України здійснює слідчий орган державного бюро розслідувань.

В судовому засіданні власник майна ОСОБА_3 просила суд залишити клопотання про скасування арешту майна без розгляду в зв`язку з необхідністю звернення до належного суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Суд, дослідивши наявні матеріали справи, врахувавши позицію особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, вважає, що клопотання про скасування арешту майна підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини 3 даної статті слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Статтею 1 КПК передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ. Отже клопотання, заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. З урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК зазначене правило слід застосовувати і до розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Беручи до уваги зазначені приписи законодавства, а також те що учасник кримінального провадження скористався своїм правом на залишення клопотання без розгляду, суд вважає за необхідним залишити клопотання без розгляду.

Керуючись ст. ст. 26, 132, 174, 369-371 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1