Справа № 944/4016/23
Провадження №1-кс/944/579/23
/про обрання запобіжного заходу/
16.06.2023 рокум.Яворів
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України,
слідчий СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Яворівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 з визначенням застави.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 14.06.2023, близько 12 год. 00 хв., керуючи автомобілем марки «Peugeot Partner» реєстраційний номер НОМЕР_1 та рухаючись ним у населеному пункті с. Залужжя по вул. Вербицькій, в напрямку автодороги «Рава-Руська - Яворів - Судова Вишня», поблизу будинку №45, Яворівського району, Львівської області, порушив чинні вимоги ПДР, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 з подальшими змінами та доповненнями, а саме: 2.3 (б, д), 2.9 (а), 12.1, які виразилися в тому, що він перебував у стані алкогольного сп`яніння, був не уважним та не стежив за дорожньою обстановкою, відповідно не реагував на її зміну, під час вибору безпечної швидкості не врахував стан транспортного засобу, дорожнього покриття, дорожньої обстановки, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, внаслідок чого втратив контроль над автомобілем, без завад технічного характеру, здійснив наїзд на нерухому перешкоду у вигляді бетонної огорожі де в подальшому продовжив свій рух та на правому узбіччі прилягаючої дороги відносно свого напрямку руху здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_8 . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження у виді: ВПТ, ЗЧМТ, забій головного мозку середньої важкості, травматичний САК, забій легень важкого ступеню, гостра дихальна недостатність ІІ-ІІІ ст. (ШВЛ), двобічний гемопневмоторакс, що відносяться до тяжкого тілесного ушкодження.
Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху, будучи особою, яка керує транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, що заподіяло потерпілій ОСОБА_8 тяжке тілесне ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.
14.06.2023 о 17:50 ОСОБА_5 , у порядку передбаченому ст.208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.
15.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця пригоди від 14.06.2023 та додатками до нього, протоколом затримання особи підозрюваної у вчинення кримінального правопорушення, допитами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , висновком проведеного тестування на алкоголь за допомогою газового аналізатора Drager Alcotest 6820, згідно якого вміст етанолу у видихуваному повітрі ОСОБА_5 , становить 2,85 проміле, вилученими речовими доказами, та іншими доказами, які містяться у матеріалах кримінального провадження в їх сукупності.
Як зазначає слідчий, при обранні запобіжного заходу ОСОБА_5 у виді тримання під вартою слід врахувати, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від трьох до восьми років, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, характеристику особи підозрюваного. ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, зокрема: не має постійного місця праці, із офіційною дружиною та повнолітньою дочкою не проживає, на утримані малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, під час дії воєнного стану по всій території України у зв`язку з окупацією м. Херсон тимчасово пересилився в с. Залужжя Яворівського району, Львівської області, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , а також те, що злочин вчинено у стані алкогольного сп`яніння, дає підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, таким чином, вищенаведене свідчить те що у випадку обрання підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжного заходу не пов`язаного із позбавленням волі останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.
Окрім цього, на даний час органом досудового розслідування проводяться невідкладні слідчі та процесуальні дії, спрямовані на встановлення всіх обставин вчинення порушення правил безпеки дорожнього руху, особою, яка керувала транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, що заподіяло потерпілій тяжке тілесне ушкодження, а тому в разі не обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній зможе знищити або спотворити відомості, які мають значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Крім цього, в разі обрання підозрюваному ОСОБА_5 будь-якого іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою останній буде мати можливість знищити речі та предмети, які мають значення для кримінального провадження. Більше того вказаний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , колишній працівник правоохоронних органів.
Також, з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) свідки, допитані під час досудового розслідування, ще не допитані судом та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього. Окрім цього, більшість свідків, які були очевидцями вчинення кримінального правопорушення, через малий проміжок часу з моменту вчинення злочину на даний час органом досудового розслідування ще не встановлені та не допитані. Більше того, підозрюваний ОСОБА_5 в певний період часу проживає в с. Залужжя, зокрема, де була здійснена дорожньо-транспортна пригода, а тому має можливість володіти інформацією щодо свідків, які в більшості є також мешканцями с. Залужжя, а тому не обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, надає останньому реальну можливість впливати на свідків шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, чи узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб, які ще органом досудового розслідування допитаними не були.
Також, органом досудового розслідування на даний час не допитано в процесуальному статусі потерпілої - ОСОБА_11 у зв`язку із важким її станом здоров`я, що також свідчить про ризик впливу підозрюваного на потерпілу шляхом її залякування чи переконання.
Окрім цього, в даному кримінальному провадженні є необхідність призначення ряду судових експертиз, а тому є ризик, що не обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою надасть останньому реальну можливість незаконно впливати на експертів.
Також, вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 являється колишнім працівником правоохоронних органів, спілкується з колишніми та діючими працівниками правоохоронних органів, що ним може використовуватись для залякування свідків та потерпілої, а також незаконно впливати на експертів.
Зважаючи на викладене, з метою забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків як підозрюваного, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Ураховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вид і розмір покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим, а також особу ОСОБА_5 , обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлені ризики, передбачені статтею 177 КПК України, відомості про майновий та соціальний стан підозрюваного, слідчий вважає, що застава в межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, тому розмір застави слідчий просить визначити у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб що становить 805200 грн, що буде співмірним із встановленими під час розгляду клопотання обставинами.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримали, просили таке задовольнити. Прокурор, окрім наведеного в клопотанні, наголосив на тому, що органом досудового розслідування здобуто достатньо доказів вважати підозру, висунуту ОСОБА_5 обґрунтованою. Наведені в клопотанні ризики є реальними, а відтак з врахуванням обставин, передбачених ст.178 КПК України, достатні всі підстави для обрання підозрюваному виняткового запобіжного заходу яким є тримання під вартою та визначення застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні клопотання слідчого заперечив. Зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України відсутні, просив розглянути можливість застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання, або зменшити розмір застави, оскільки розмір застави, який просить застосувати сторона обвинуваченого є непомірним для підозрюваного.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні проти клопотання слідчого заперечив, підтримав позицію свого захисника, просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
14.06.2023 о 17:50 слідчим СВ Яворівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , у порядку, передбаченому ст.208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України ОСОБА_5
15.06.2023 о 14:22 слідчим СВ Яворівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Яворівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_7 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України.
Згідно повідомлення генерального директора КНП «1 територіальне медичне об`єднання м.Львова» від 14.06.2023 № 1213/64/02-23, адресованого слідчому СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_12 , госпіталізована ОСОБА_8 з діагнозом ВПТ, ЗЧМТ, забій головного мозку середньої важкості, травматичний САК, забій легень важкого ступеню, гостра дихальна недостатність ІІ-ІІІ ст. (ШВЛ), двобічний гемо пневмоторакс, на час формування відповіді за запитом стан хворої важкий.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця пригоди від 14.06.2023 та додатками до нього, протоколом затримання особи підозрюваної у вчинення кримінального правопорушення, допитами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , висновком проведеного тестування на алкоголь за допомогою газового аналізатора Drager Alcotest 6820, згідно якого вміст етанолу у видихуваному повітрі ОСОБА_5 , становить 2,85 проміле, вилученими речовими доказами, та іншими доказами, які містяться у матеріалах кримінального провадження в їх сукупності.
Згідно зі змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ст.176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Як зазначено у пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, п.32 рішення у справі «Фокс, Кампбел і Хартлі проти Сполученого Королівства» слідчий суддя (суд) повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.
Статтею 178 КПК України встановлені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан його здоров`я; міцність соціальних зв`язків , майновий стан. При розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує також загальні положення ч.3 ст.176 КПК України, виходячи з встановленого КПК України принципу змагальності сторін, про те, що слідчий, прокурор, якщо не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, то слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до §1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про його незначний ступінь, який може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Becciev v.Moldova (Бекчієв проти Молдови), §59).
Ризик тиску на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу (Jarzynski v.Poland (Яжинський проти Польші) §43).
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім обставин, зазначених у ст.184 КПК України, містить виклад обставин, які свідчать про заявлені ризики, які виправдовують обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновків, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, яке відноситься до категорії тяжких, перебував у стані алкогольного сп`яніння, не має міцних соціальних зв`язків, тому у випадку обрання підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжного заходу не пов`язаного із позбавленням волі, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.
Окрім цього, на даний час органом досудового розслідування проводяться невідкладні слідчі та процесуальні дії, спрямовані на встановлення всіх обставин вчинення порушення, а тому в разі не обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній зможе знищити або спотворити відомості, які мають значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Крім цього, в разі обрання підозрюваному ОСОБА_5 будь-якого іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою останній буде мати можливість знищити речі та предмети, які мають значення для кримінального провадження.
Також підозрюваний ОСОБА_5 певний період часу проживає в с.Залужжя, зокрема, де була здійснена дорожньо-транспортна пригода, а тому має можливість володіти інформацією щодо свідків, які в більшості є також мешканцями с. Залужжя, а тому не обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, надає останньому реальну можливість впливати на свідків шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, чи узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб, які ще органом досудового розслідування допитаними не були.
Зважаючи, що в даному кримінальному провадженні є необхідність призначення ряду судових експертиз, а тому є ризик, незаконного впливу потерпілого на експертів.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана особа може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій.
При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
За таких обставин доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на наявних матеріалах провадження.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (абз. 4 ч.5 ст.182 КПК України).
Виходячи з прецедентної практики ЄСПЛ, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.
Поряд із тим, при визначенні розміру застави до уваги може братися розмір шкоди, що спричинив підозрюваний (справа «Мангурас проти Іспанії», рішення від 28 вересня 2010 року).
Тому, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого, не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.
З урахуванням суспільної небезпеки вчиненого кримінального правопорушення, міри покарання, яка може бути застосована до підозрюваного в разі доведеності його вини, застава у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805200 відповідає меті застосування запобіжного заходу. Саме такий розмір застави, на думку слідчого судді, слугуватиме достатнім стимулюючим фактором, який підозрювана та/або заставодавець боявся б втратити у разі невиконання покладених процесуальних обов`язків.
Слідчий суддя зазначає, що при визначенні застави слідчим суддею надано оцінку відповідним обставинам, враховано майновий стан підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Доводи сторони захисту про непомірний розмір застави для підозрюваного слідчий суддя вважає необґрунтованими. Чинне законодавство України не покладає можливість внесення застави виключно на підозрюваного, але вимагає забезпечення дієвості провадження, тобто співмірності застави не лише матеріальному стану особи, а й забезпеченню виконання покладених на особу процесуальних обов`язків.
Крім того, слідчий суддя враховує реальність та ймовірність реалізації підозрюваним встановлених ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, впливу на свідків та потерпілу у провадженні. При цьому, слідчий суддя зазначає, що керування в стані наркотичного чи іншого сп`яніння є найбільш тяжким порушенням у сфері безпеки дорожнього руху, тяжкість якого обумовлена ступенем суспільної небезпеки, яка завдається вказаним діянням. Зокрема, у стані сп`яніння істотно знижується увага водія та швидкість його реакції, що зумовлює загрозу для життя та здоров`я інших учасників дорожнього руху водіїв, пішоходів, велосипедистів, а також і для самого водія та власності третіх осіб.
За описаних вище обставин альтернативний запобіжний захід у вигляді застави має бути достатньо стимулюючим фактором, який би підозрюваний побоювався б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.
На переконання слідчого судді підозрюваному слід визначити заставу у межах розміру, визначеному п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805200 гривень.
Саме такий розмір є співрозмірним з майновим станом підозрюваного та розміром спричиненої потерпілій матеріальної шкоди, цей розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, запобігти встановленим ризикам кримінального провадження та не є завідомо непомірним для ОСОБА_5 .
Посилання захисника та підозрюваного про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчим суддею не приймаються, оскільки, вони не підтверджені належними та допустимими доказами, вказані обставини не зменшують заявлені у кримінальному провадженні ризики.
Враховуючи вищенаведене, наявну ймовірність настання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,
клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 календарних днів, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».
Строк дії ухвали становить шістдесят днів з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто до 12.08.2023 включно.
Визначити ОСОБА_5 розмір застави достатньої для забезпечення виконання обов`язків у розмірі 300 (трьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) грн 00 коп.
У випадку внесення ОСОБА_5 , визначеної судом застави, покласти на нього наступні обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;
- утримуватися від спілкування з потерпілою, свідками, експертами;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п.3 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави.
Клопотання підозрюваного та його захисника залишити без задоволення.
Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору - для відома, Державній установі "Львівська установа виконання покарань (№19)" - для відома та виконання.
Ухвала слідчого судді щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено о 15 год. 30 хв. 16.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1