Провадження № 1-кп/761/865/2023
У Х В А Л А

Іменем України

17 травня 2023 року

суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду кримінальне провадження № 120 211 000 000 000 08 відносно обвинувачених:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.2 ст.187 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с. Ялтушків Барського району Вінницької області, громадянки України, не заміжньої, не працюючої, раніше судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.2 ст.187 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

Прокурор звернувся до суду із клопотаннями про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно кожного з обвинувачених, посилаючись на наявність ризиків їх неналежної процесуальної поведінки, оскільки останні можуть ухилитися від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник заперечував проти продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинувачених, вважаючи клопотання прокурора не обґрунтованим, а належну процесуальну поведінку обвинувачених здатен забезпечити інший запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Обвинуваченні ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підтримали позицію свого захисника.

Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення..

Шевченківським районним судом м. Києва під головуванням судді ОСОБА_7 , суддів ОСОБА_8 та ОСОБА_1 здійснюється розгляд вищевказаного кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.2 ст.187 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

При цьому головуюча суддя ОСОБА_7 з 17.04.2023 перебуває у відпустці.

В той же час, Відповідно до пункту 20-5 розділу XI "Перехідних положень" Кримінального процесуального кодексу України, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами), постановлено установити з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 19 грудня 2020 р. до 30 квітня 2023 р. на території України карантин.

Крім того, відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 341/2022 від 17 травня 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 90 діб.

При цьому, відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Також листом Верховного суду № 1/0/2-22 від 03 березня 2022 року «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», встановлено, що у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст. 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Таким чином вказана обставина надає суду можливість розглянути клопотання прокурора щодо продовження дії застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , одноособово, суддею із складу колегії суддів.

При вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , судвраховує дані про його особу, який не одружений, не працює, є раніше судимою особою за вчинення корисливих злочинів проти власності, обвинувачується у вчиненні злочинів один з яких відноситься до особливо тяжких, що призвів до загибелі людини, за який передбачено покарання на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, а тому ризик щодо переховування від суду з метою уникнення покарання є цілком ймовірним.

При цьому, суд уважає наявними існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, зокрема можливості перебуваючи на волі перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше кримінальні правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаться існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що ризики визначені ст.177 КПК України на які посилався прокурор а також доведеність тієї обставини, що обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу, а тому є доцільним продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 без визначення розміру застави.

Обговорюючи питання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , суд враховує дані про її особу, яка є раніше судимою особою за вчинення корисливих злочинів проти власності, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за попередньою змовою групою осіб, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років із конфіскацією майна, а тому є наявним ризик щодо можливості переховування обвинуваченої від суду з метою уникнення покарання.

Також суд уважає наявними існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченої, зокрема можливості перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше кримінальні правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаться існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що ризики визначені ст.177 КПК України на які посилався прокурор а також доведеність тієї обставини, що обвинувачена може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для можливості зміни відносно обвинуваченої раніше застосованого запобіжного заходу, а тому є доцільним продовжити дію раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_6 без визначення розміру застави.

Враховуючи викладене, керуючись 314-316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 15.07.2023.

Продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_6 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 15.07.2023.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення

Повний текст ухвали проголошений 19.05.2023 о 08 год. 15 хв.

Суддя ОСОБА_1