Справа № 755/6594/23
1-кс/755/1457/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" травня 2023 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000719 від 17.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000719 від 17.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні відділу дізнання Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, зареєстрованого вЄдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000719 від 17.05.2023 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

У ході проведення дізнання встановлено, що 17.05.2023 року до Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві надійшло звернення інформаційного характеру про те, що під час моніторингу соціальних мереж та засобів масової інформації зафіксовано відео, де на території міста Києва, особа, схожа на народного артиста України ОСОБА_4 , рухаючись на автомобілі "Ленд Ровер", д.н.з. НОМЕР_1 по Південному мосту в бік Лівого берега разом зі своєю дружиною ОСОБА_5 , яка здійснила відеозйомку, на якій вихваляється, що її чоловік ОСОБА_6 дарує останній спеціальну перепустку. У подальшому, дану перепустку № НОМЕР_2 , видану на ім`я ОСОБА_7 , у ході огляду місця події було вилучено за адресою: м. Київ, вул. Чавдар, 13, для проведення подальшої перевірки (ЄО20895 від 16.05.2023 року).

Так, 17.05.2023 року, відповідно до ст. 237 КПК України, слідчим СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 за адресою: м. Київ, вул. Чавдар, 13, було проведено огляд місця події, під час проведення якого, ОСОБА_7 було добровільно передано для вилучення спеціальну перепустку, яка надає право вільно пересуватися по території України на транспортному засобі у період комендантської години № НОМЕР_2 , видану на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , яку в подальшому, було вилучено та запаковано до спеціального сейф-пакету № RIC2049455.

Крім того, відповідно до протоколу огляду веб-ресурсу від 17.05.2023 року, встановлено, що перепустками на транспортні засоби повинні користуватися лише особи, які відносяться до підрозділів сектору безпеки та оборони України, критичної інфраструктури міста та органів державної влади.

З метою забезпечення збереження речових доказів, було вилучено спеціальну перепустку, яка надає право вільно пересуватися по території України на транспортному засобі у період комендантської години № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , що надає органу дізнання сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказана перепустка № КИ028542 може бути предметом вчиненого кримінального правопорушення та на якій можуть міститись сліди його вчинення.

Враховуючи те, що в разі несвоєчасного арешту вилученого майна, зацікавлені особи можуть знищити, зіпсувати, приховати або відчужити майно, яке має важливе значення для встановлення об`єктивних обставин під час проведення дізнання, у кримінальному проваджені виникла необхідність у накладенні арешту на спеціальну перепустку, яка надає право вільно пересуватися по території України на транспортному засобі в період комендантської години № НОМЕР_2 , з метою з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, які можуть бути використані органом дізнання як доказ у вказаному кримінальному провадженні, для встановлення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

Відповідно до постанови дізнавача від 17.05.2023 року, спеціальну перепустку № КИ 028542 визнано речовим доказом у даному кримінальному проваджені.

Метою та підставою накладення арешту на тимчасово вилучене майно є проведення відповідних судових експертиз для підтвердження або спростування факту можливої підробки вищезазначеної спеціальної перепустки.

Прокурор у судове засідання подав клопотання про розгляд у його відсутність, клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

ОСОБА_7 подав заяву про розгляд клопотання про накладення арешту у його відсутність, проти задоволення клопотання не заперечує.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до наступного.

У провадженні Дніпровського УП ГУ НП України у місті Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000719 від 17.05.2023 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 16.05.2023 року, проведеного у період часу з 23 години 13 хвилин до 23 години 20 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Чавдар, 13, було виявлено та вилучено спеціальну перепустку, яка надає право вільно пересуватися по території України на транспортному засобі у період комендантської години № НОМЕР_2 , видану на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , яку запаковано до спеціального сейф-пакету № RIC2049455.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду місця події від 16.05.2023 року майно, відповідно до постанови дізнавача ВД Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 від 17.05.2023 року про визнання речових доказів, визнано речовим доказом та з огляду на викладене і з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000719 від 17.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 16.05.2023 року за адресою: м. Київ, вул. Чавдар, 13, з метою збереження речових доказів, а саме: спеціальну перепустку, яка надає право вільно пересуватися по території України на транспортному засобі у період комендантської години № НОМЕР_2 , видану на ім`я ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , яку запаковано до спеціального сейф-пакету № RIC2049455, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

У силу ст. 175 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: