26.07.2023 Справа № 756/9186/23
Номер справи 756/9186/23
Номер провадження 1-кс/756/1682/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участі сторін кримінального провадження:

слідчої ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0002086 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

УСТАНОВИВ:

24 липня 2023 року слідча СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджено із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0002086 від 04 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Обґрунтовуючи вимоги заявленого клопотання, слідчий посилається на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у відповідності до вимог ст. 278 КПК України 09 червня 2023 року йому повідомлено підозру.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва 09 червня 2023 року ОСОБА_6 обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 07 серпня 2023 року? включно.

Враховуючи, що двомісячний строк досудового розслідування та строк тримання під вартою підозрюваного закінчується 07 серпня 2023 року, завершити досудове розслідування до вказаного строку не надається можливим, постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування до 07 вересня 2023 року.

Ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний ухвалою слідчого судді запобіжний захід відносно ОСОБА_6 не зменшилися та продовжують існувати, а відтак виникла необхідність у продовженні застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою.

Прокурор та слідча в судовому засіданні клопотання підтримали, просили задовольнити. Прокурор зауважила, що встановлені попередньо ризики не перестали існувати. Підозрюваний притягувався до кримінальної відповідальності, не має доходу для життєдіяльності, що може бути підставою знову вчинити кримінальне правопорушення. Повідомила, що на даний момент на розгляді в Дніпровському та Солом`янському районних судах м. Києва знаходяться обвинувальні акти відносно ОСОБА_6 за вчинення злочинів проти власності. В рамках вказаних кримінальних проваджень йому вже обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, після чого ним була внесена застава, однак підозрюваний на шлях виправлення не стає та продовжує вчиняти аналогічні злочини проти власності.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або обрати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Повідомив, що підозрюваний працевлаштований, запобіжний захід не пов`язаний з утриманням під вартою надасть йому можливість працювати. Характеризував підозрюваного з позитивної сторони, покликаючись на його участь в роботі благодійних організацій. Зауважив, що порядок вручення підозри порушено, з огляду на те що вона не засвідчена прокурором.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, пояснив, що він працевлаштований, утримання під вартою позбавляє його можливості працювати та утримувати сім`ю. Має захворювання, що доводиться медичними довідками.

В судовому засіданні в якості свідка допитана дружина підозрюваного - ОСОБА_7 яка характеризувала чоловіка з позитивної сторони, вказала що він займається утриманням собаки.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшла наступного висновку.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 червня 2023 року за № 0002086, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у не встановлений у ході досудового розслідування день, час та місці, але не пізніше 03 червня 2023, виник спільний злочинний умисел, спрямований на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний із проникненням у житло, в умовах воєнного стану. Реалізуючи який вказані особизаздалегідь розробили злочинний план дій, розподілили між собою ролі та вчинили напад за наступних обставин.

03 червня 2023 року ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та

ОСОБА_10 , з метою реалізації спільного злочинного умислу, приблизно о 15.00 годині, за допомогою заздалегідь заготовлених предметів схожих на вогнепальну зброю, постукали до дверей квартири АДРЕСА_1 , та при відчиненні дверей потерпілим ОСОБА_11 , увірвалися до приміщення квартири.

Надалі всі учасники нападу перебуваючи у приміщенні квартири застосували до потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 насильство, яке є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілих, зокрема погрожуючи застосуванням предметів схожих на вогнепальну зброю наказали потерпілим лягти на підлогу, у свою чергу потерпілі усвідомлюючи як реальні погрози застосування вогнепальної зброї виконали вимогу та лягли на підлогу.

В подальшому, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 під погрозою застосування вогнепальної зброї знаходились поруч із потерпілими слідкуючи за їх діями, а ОСОБА_6 разом із ОСОБА_10 здійснювали обшук житла з метою виявлення зброї, наркотичних речовин та цінних предметів. В результаті чого викрали майно, що належать потерпілому ОСОБА_13 , а саме: пневматична гвинтівка, чохол до пневматичної гвинтівки, приціл оптичний Optima 4х32, туристична сокира «BergHOFF».

Надалі ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 зникли із місця вчинення кримінального правопорушення, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

ОСОБА_6 у відповідності до вимог ст. 278 КПК України 09 червня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 09 червня 2023 року ОСОБА_6 обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 07 серпня 2023 року включно.

Постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_15 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002086, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, до 3 (трьох) місяців, тобто до 07 вересня 2023 року.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 1857КК України, про що йому було повідомлено про підозру 09 червня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0002086.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 відповідно до ст. 12 КК України є ч. 4 ст. 187 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Мотиви й висновки суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04 червня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002086, здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

У відповідності до положення ст. 276 КПК України ОСОБА_6 09 червня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. Слід зауважити, що попри покликання захисника підозрюваного, перша сторінка бланку підозри у правому куті зверху містить напис «погоджено» та підпис прокурора.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування (продовження) запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 4 статті 187 КК України передбачає покарання від восьми до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою встановлено, що ОСОБА_6 , уродженець Дніпропетровської області, м. Кривий Ріг, громадянин України, одружений.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна у великих розмірах.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжкого злочину.

Для визначення причетності ОСОБА_6 до події інкримінованого кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані стороною обвинувачення.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред`явлена ОСОБА_6 .

Зважаючи на практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшла до висновку про наявність доказів, які свідчать про причетність ОСОБА_6 поза розумним сумнівом до інкримінованого кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, вчинити нове кримінальне правопорушення, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 не має доказів офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування та забезпечення власних потреб, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

До наданої у судовому засіданні характеристики з місця роботи ОСОБА_6 в ЧП «Визит-КР» на посаді начальника комерційного відділу, слідча суддя ставиться критично, оскільки така характеристики датована 01 жовтням 2019 року, а отже не може бути розцінена судом як доказ працевлаштування підозрюваного станом на день розгляду клопотання.

Втеча підозрюваного ОСОБА_6 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_6 перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на потерпілих, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Також обґрунтованим є ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що ОСОБА_6 раніше судимий, наразі відносно нього перебувають обвинувальні акти в Солом`янському районному суді м. Києва, справа № 760/8571/23 за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 190 КК України.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само і вчинити інші кримінальні правопорушення чи проступки, а також і впливати на свідків. Потерпілих й інших учасників злочину, з метою уникнення відповідальності.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3 та 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Крім того, відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України, заявлені ризики не зменшились, з часу обрання ОСОБА_6 міри запобіжного заходу та продовжують надалі існувати, а тому виправдовують подальше тримання особи під вартою.

Згідно зі ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

На даний час у кримінальному провадженні продовжуються проводитися слідчі (розшукові) дії, направлені на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, однак для закінчення досудового розслідування та звернення до суду з обвинувальним актом, необхідно виконати наступні дії: на даний момент триває проведення амбулаторної судово - психіатричної експертизи та необхідно отримати висновок експерта; отримати висновки судової балістичної експертизи; отримати висновки судової експертизи матеріалів, речовин та виробів; отримати висновки судової товарознавчої експертизи; отримати висновки судової експертизи холодної зброї; отримати тимчасовий доступ до речей та документів; провести аналіз отриманої інформації в результаті доступу до речей та документів; отримати характеризуючі матеріали на підозрюваних; після отримання висновків судових експертиз, вирішити питання про зміну раніше повідомленої підозри; встановити місце знаходження гр. ОСОБА_16 з метою допиту його в якості свідка; провести інші необхідні слідчі (розшукові) дії, у проведенні яких виникне необхідність; виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, а саме надати доступ та ознайомити з матеріалами кримінального провадження потерпілих і підозрюваних та їх захисників у даному кримінальному провадженні.

Без проведення вищезазначених дій, завершити досудове розслідування та прийняти остаточне процесуальне законне рішення по кримінальному провадженню неможливо.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до положень статей 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено в разі неможливості закінчення досудового розслідування у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Посилання захисника на те, що ризики ґрунтуються на припущеннях не знайшли свого документального підтвердження.

Приймаючи рішення щодо поданого клопотання, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах, а також з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, а тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і хоча на даному етапі не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Даних про наявність підстав для скасування запобіжного заходу застосованого до ОСОБА_6 або його зміни на більш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено, а стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

З урахуванням положення ч. 1 ст. 197 КПК України, яка передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, клопотання підлягає задоволенню з продовженням строку тримання під вартою до 07 вересня 2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. 29 Конституції України, статтями 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197,199, 205, 309, 395, 532, 534 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчої СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0002086 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, до 07 вересня 2023 року, включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 26 липня 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1