Провадження № 1-кс/686/6618/23
УХВАЛА

Іменем України

4 серпня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000306 від 06.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 149, ч.3 ст. 357 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.08.2023 року прокурор відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено 03.08.2023 року під час проведення санкціонованого обшуку на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду за адресою проживання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 : АДРЕСА_1 , а саме на: паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою забезпечення збереження речових доказів, тобто запобігання можливості пошкодження, псування, знищення чи відчуження такого майна.

Прокурор, будучи повідомленим належним чином про розгляд в судове засідання не з`явився, зазначив про розгляд за його відсутності, вимоги підтримав.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що У межах розслідування кримінального провадження № 0000306 від 06.06.2023, 03.08.2023 проведено санкціонований обшук за адресою проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у квартирі АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено і вилучено паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В ході досудового розслідування встановлено, що 25.05.2023 потерпілий ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , разом із своєю знайомою на ім`я ОСОБА_6 та малознайомим ОСОБА_4 , останній без пояснень наніс декілька ударів в область голови ОСОБА_5 , після чого, вимагав віддати неіснуючий борг, при цьому шляхом погроз застосування фізичної сили змусив ОСОБА_5 віддати йому паспорт громадянина України та ідентифікаційний код. Так, вилучений під час обшуку паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки є предметом, що були об`єктом кримінально протиправних дій, та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

04.08.2023 вказані речі постановою слідчого визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно п. 1 ч.1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів та слідової інформації, що міститься на них, тобто запобігання можливості їх приховування, псування, зникнення, втрати, передачі, пошкодження, знищення, відчуження.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, яке перебуває у власності підозрюваного, обвинуваченого або перебувають в інших фізичних або юридичних осіб, щодо яких здійснюється провадження, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частинами 8 та 11 ст.170 КПК України визначено, що вартість майна, яке належить арештувати повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На даному етапі кримінального провадження не надано доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження. Менш обтяжливий спосіб арешту майна, на думку слідчого судді, призведе до неможливості збереження речових доказів та може призвести до їх пошкодження, знищення, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню.

Враховуючи те, що матеріалами кримінального провадження доведені підстави вважати, що майно, яке було вилучено 03.08.2023 року під час проведення санкціонованого обшуку має суттєве значення для встановлення важливих обставин у даному кримінальному провадженні, враховуючи положення ст.ст. 170, 171 КПК України, а саме, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст. 98 КПК України, слідчий судя вважає, що необхідно накласти арешт на вищевказане майно.

Керуючись ст.ст.170 - 173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою забезпечення збереження речових доказів, тобто запобігання можливості пошкодження, псування, знищення, перетворення, передачі, відчуження вищевказаного майна, шляхом заборони володіння, розпорядження та користування ним.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1