Справа №295/4822/23
УХВАЛА

Іменем України

24.04.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час, внесене в кримінальному провадженні №0001242 від 19.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту за місцем реєстрації останнього: АДРЕСА_1 , та фактично місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 днів.

У клопотанні вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що 19.04.2023 року, близько 20:25 год. неповнолітній ОСОБА_4 , перебуваючи на дитячому майданчику, що за адресою: м. Житомир, вул. Небесної Сотні, 48, побачив раніше незнайомого йому малолітнього ОСОБА_7 , який проходив повз даний дитячий майданчик із мобільним телефоном в руках. ОСОБА_4 19.04.2023 року, близько 20:35 год. підійшов до малолітнього ОСОБА_7 , вихватив з його рук мобільний телефон марки «Самсунг», моделі «А 20» в корпусі червоного кольору, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 вартістю 6 000 грн. та побіг у напрямку будинку АДРЕСА_3 , тим самим покинувши місце вчинення кримінального правопорушення та спричинивши потерпілому матеріальної шкоди на вказану суму, таким чином вчинив в умовах воєнного стану відкрите викрадення майна, належного малолітньому потерпілому ОСОБА_7 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_8 ; протоколом огляду місця події від 19.04.2023 року за адресою: м. Житомир, вул. Небесної Сотні, 48; протоколом допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом допиту законного представника потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_9 ; протокол затримання ОСОБА_4 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю неповнолітнього свідка ОСОБА_9 ; протоколом огляду предметів від 20.04.2023 року.

Слідчий зазначив, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В обґрунтування наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України вказано, що підозрюваний ОСОБА_4 , знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого в даному кримінальному провадженні кримінального правопорушення, що є тяжким і за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому від суду.

В обґрунтування наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України вказано, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення проти власності і йому відоме місце проживання потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні, а тому існує обґрунтована необхідність в недопущенні спілкування підозрюваного зі свідками та потерпілим з метою недопущення будь-якого впливу або погроз на них, що в подальшому може негативно відобразитися на встановленні об`єктивної істини по провадженню.

В обґрунтування наявності ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України вказано, що орган досудового розслідування не виключає можливість перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, а саме перешкоджати шляхом не прибуття та несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду у зв`язку з проживанням за межами міста.

Таким чином, слідчий зазначив, що наявність вищевказаних ризиків обумовлює необхідність у застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила задовольнити, зазначивши, що ризики, передбачені у п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є обґрунтованими.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, повідомив, що визнає вину та шкодує про скоєне, ухилятися від слідства не буде, просив суворо не карати.

Захисник не заперечувала щодо задоволення клопотання, зазначила, що підозрюваний буде виконувати всі покладені на нього обов"язки.

Заслухавши прокурора та підозрюваного, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні СВ Житомирського РУП ГУПН в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № №0001242 від 19.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України .

19.04.2023 року ОСОБА_4 затримано в порядку статті 208 КПК України.

20.04.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 ст. 177 підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтована підозра, в контексті рішень Європейського Суду з прав людини, - це добросовісне припущення про вчинення особою певного діяння, яке ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтована.

Виходячи з доказів, долучених до клопотання, слідчий суддя вважає обґрунтованою підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 неповнолітній, офіційно не працевлаштований, є студентом 2 курсу Житомирського медичного інституту, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , а фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

Слідчим суддею враховано, що наведені в сукупності обставини та пояснення підозрюваного можуть переконати об`єктивного спостерігача у можливості слідчий суддя вважає обґрунтованими ризик можливого переховування від слідства та суду передьачений ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Таким чином, враховуючи мету і підстави застосування запобіжного заходу, оцінивши в сукупності обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, беручи до уваги, що ризик доведений стороною обвинувачення слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого та обрання відповідного запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 у виді домашнього арешту в нічний період доби з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 182, 183, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 в період доби з 19:00 год по 06:00 год з понеділка по п`ятницю, з суботи по неділю АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, навчання;

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора.

Встановити строк дії ухвали до 20.06.2023 року. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів, з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1