Справа №463/5946/23
Провадження №1-кс/463/4893/23
У Х В А Л А

про повернення клопотання

12 липня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна в порядку вимог ст.174 КПК України, -

встановив:

Заявник - командир військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням в порядку вимог ст.174 КПК України про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000113 від 16.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.416 КК України.

Оглянувши матеріали клопотання та додані до нього документи вважаю, що такі слід повернути заявнику виходячи з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Положеннями ст.174 КПК України передбачено порядок скасування арешту майна.

Системний аналіз інших положень КПК (зокрема, статей 63, 64-1, 64-2) указує, що законодавець послідовно висуває уніфіковані вимоги щодо представництва юридичної особи, коли остання є іншим учасником кримінального провадження (зокрема, цивільним позивачем, цивільним відповідачем; юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження; третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт).

Зокрема, представляти юридичну особу може: (1) особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; (2) керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; (3) працівник юридичної особи за довіреністю.

При цьому повноваження представника юридичної особи підтверджуються: (1)документами, передбаченими ст. 50 КПК, якщо представником є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; (2) копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; (3) довіреністю, якщо представником є працівник юридичної особи.

Виходячи з наведеного, а також із загальних засад кримінального провадження, є підстави стверджувати про те, що представником юридичної особи, яка є заявником, можуть бути ті ж самі суб`єкти, що визначені в статтях 63, 64-1, 64-2 КПК, які на підтвердження своїх повноважень мають подати відповідні документи зазначені у вказаних нормах процесуального закону.

Вказана вище позиція щодо тлумачення положень КПК України про представництво інтересів заявника у кримінальному провадженні була висловлена Касаційним кримінальним судом Верховного Суду в постанові від 25 травня 2022 року у справі № 185/8331/21, провадження № 51-5492км21.

Як вбачається з матеріалів клопотання, така від імені військової частини НОМЕР_1 підписана командиром ОСОБА_4 , однак до клопотання не долучено жодних документів на підтвердження того, що ОСОБА_3 є командиром військової частини НОМЕР_1 , та відповідно наявності повноважень на звернення до суду з відповідним клопотанням в інтересах військової частини НОМЕР_1 .

Керуючись вимогами статті 26,174 КПК України, суддя, -

постановив:

клопотання командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна в порядку вимог ст.174 КПК України повернути заявнику.

Слідчий суддя ОСОБА_1