Справа № 461/5140/23 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/946/23 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря: ОСОБА_5 ,

розглянувши в м. Львові у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20 липня 2023 року,

ВСТАНОВИЛА:

ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20 липня 2023 року задоволено частково в задоволенні заяви ОСОБА_6 про виправлення описки та роз`яснення ухвали Галицького районного суду м. Львова від 29 червня 2023 року у справі №461/5140/23.

Таке своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ухвала слідчого судді є зрозумілою, резолютивна частина ухвали суду є чіткою та не потребує роз`яснення. Крім того заява ОСОБА_6 не є заявою про роз`яснення рішення суду, а фактично є незгодою заявника з прийнятим слідчим суддею рішенням.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20 липня 2023 року скасувати; призначити новий розгляд заяви у суді першої інстанції.

В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_6 покликається на те, що оскаржувана ухала не відповідає вимогам кримінального процесуального закону щодо її законності, обґрунтованості та вмотивованості, передбаченим ст. 370 КПК України та унеможливлює контроль слідчого судді за виконанням Кримінального процесуального закону України сторонами КПК.

Вважає, що слідчий суддя формально підійшла до розгляду заяви про виправлення описок та роз`яснення рішень та безпідставно відмовила у повному задоволені заяви, оскільки дійшла помилкового висновку.

Звертає увагу, що ним 24.06.2023 року оскаржувалася бездіяльність керівника прокуратури т. в. о. керівника прокуратури ОСОБА_7 (не розгляд скарги в порядку ст. 308 КПК України), а слідчий суддя в ухвалі від 29.06.2023 року розглядала бездіяльність прокурора. Ці описки залишилися невиправленими.

Вважає, що ухвала суду від 29.06.2023 року не була роз`яснена та не було усунуто суперечок у розумінні мотивувальної частини ухвали, яка фактично відсутня.

У апеляційні скарзі заявник ОСОБА_6 зазначив, що бажає взяти участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції, однак апеляційному суду не вдалося встановити зв`язок із заявником, оскільки останній на апеляційний розгляд не з`явився та про причини неявки не повідомив, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином за вказаною ним електронною адресою, а тому його неявка у відповідності до ч.4 ст. 405 КПК України не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.07.2023 року ОСОБА_6 подав до суду заяву про виправлення описок в ухвалі суду від 29.06.2023 року. Свої вимоги мотивує тим, що в описовій та резолютивній частині ухвали декілька разів помилково, дублюючи помилку скаржника у п.5 прохальної частини скарги, зазначено, що він звертався до суду із скаргою на бездіяльність прокурора ОСОБА_8 , хоча заявник звертався із скаргою на бездіяльність прокурора ОСОБА_7 .

Крім того, стверджує, що у резолютивній частині ухвали помилково зазначено, що «апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана, до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення», хоча оскарження таких ухвал КПК України не передбачено. Тому просив заяву задовольнити.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Приймаючи рішення про часткове задоволення заяви ОСОБА_6 щодо виправлення описок в ухвалі слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20 липня 2023 року, слідчий суддя, на думку колегії суддів, обґрунтовано виправив описку, у резолютивній частині ухвали суду від 21.06.2023 року, оскільки помилково зазначено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана, до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в той час як вказана ухвала слідчого судді не може бути оскаржена. Тому в цій заява про виправлення описки задоволена.

Щодо вимоги заявника про виправлення описки у описовій та резолютивній частині ухвали, де декілька разів помилково зазначено, що він звертався до суду із скаргою на бездіяльність прокурора ОСОБА_8 , хоча насправді звертався із скаргою на бездіяльність прокурора ОСОБА_7 , то слідчий суддя правильно прийшов до висновку, що в цій частині заяви про виправлення описки слід відмовити, оскільки заявник самостійно у п.5 прохальної частини скарги просив слідчого суддю задовольнити скаргу на бездіяльність керівника Львівської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_8 , що полягає у нерозгляді скарги на недотримання розумних строків від 11.06.2023, поданої в порядку ст. 308 КПК України, що й було відображено в ухвалі слідчого судді.

Що стосується доводів апелянта щодо незаконності ухвали слідчого судді в частині відмови у роз`ясненні судового рішення від 20 липня 2023 року, то колегія суддів вважає такі безпідставними, з огляду на наступне.

За змістом ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, в тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

Отже, роз`яснення судового рішення - це викладення його у більш зрозумілій формі, при цьому суд зобов`язаний викласти більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які були предметом судового розгляду, тобто при роз`ясненні рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни.

Метою роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 10 квітня 2023 року, слідчий суддя, на думку колегії суддів, вірно зазначив у своєму рішенні про те, про відсутність підстав для роз`яснення судового рішення, оскільки судове рішення є зрозумілим і роз`яснення не потребує, а зазначені заявником, викладені у заяві не є підставою для роз`яснення.

Відтак, враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що доводи ОСОБА_6 про незаконність ухвали слідчого судді від 20 липня 2023 року не ґрунтуються на вимогах кримінально-процесуального закону та є безпідставними.

На підставі викладеного колегія суддів приходить до висновку, що оскаржена ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, в зв`язку з чим відмовляє в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_6 .

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 20 липня 2023 року без зміни.

Ухвала апеляційного суду в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4