Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2023 року

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , обвинуваченої ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Києва, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , працюючої директором ТОВ «Фірма «Кінда», раніше не судимої,

про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000981 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, в якому просить продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні Подільського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження № 0000981 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, для забезпечення виконання процесуальних рішень у кримінальному провадженні, стосовно обвинуваченої необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують наявні ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, впливати на свідків з метою зміни ними показів.

Обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні 09 червня 2023 року направлено до Подільського районного суду м. Києва для розгляду по суті.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 14 липня 2023 року у справі продовжено строк тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 діб, тобто до 11 вересня 2023 року включно, без визначення застави.

Однак, у обвинуваченої ОСОБА_7 закінчується строк тримання під вартою 11 вересня 2023 року, а підготовче судове засідання неможливо провести до закінчення строку тримання під вартою у зв`язку із відпусткою головуючого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , на розгляді в якої перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання за вищевказаними підставами, вказавши, що ризики, за якими стосовно підозрюваної було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, є актуальними на теперішній час і жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може їм запобігти, досудове розслідування закінчено, обвинувальний акт перебуває в провадженні Подільського районного суду м. Києва.

Обвинувачена ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання.

Захисники у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, просили відмовити у продовженні запобіжного заходу, зазначивши при цьому, що прокурором не доведені ризики передбачені ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України України.

Крім того, захисник ОСОБА_5 заявила клопотання про повернення прокурору без розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу, мотивуючи тим, що по даному кримінальному провадженню відбулося підготовче судове засідання, тому на даній стадії розгляд клопотання слідчим суддею здійснюватися не може.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Згідно із Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення,, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини» № 2690-ІХ від 18 жовтня 2022 року унормовано питання застосування/продовження запобіжного заходу на стадії, коли обвинувальний акт надійшов до суду, але до початку підготовчого судового засідання закінчується строк дії запобіжного заходу, застосований до обвинуваченого, та це питання віднесено до повноважень слідчого судді.

Так, відповідно до нової редакції ч. 4 ст. 176 КПК України, яка набула чинності 06 листопада 2022 року запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 111-1 КК України, віднесено до категорії не тяжких злочинів, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ять років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та конфіскацією майна.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які має вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_7 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що незважаючи на стійкі соціальні зв`язки обвинуваченої ОСОБА_7 , яка раніше не судима, має місце проживання у м. Києві та місце роботи, є вірогідність того, що вона може переховуватись від органів досудового розслідування. Так ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України, а саме у здійсненні господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором, незаконними органами влади, створеними на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційною адміністрацією держави-агресора, що може свідчити про її зв`язок з особами, які перебувають на тимчасово окупованій території, а отже обвинувачена ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування на територіях, які фактично не контролюються державними органами України.

Ризик впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні слідчий суддя також вважає актуальним, оскільки ОСОБА_7 може впливати на свідків, з якими підтримувала стосунки, зокрема працівниками ТОВ «Кінда» та ТОВ «Кодексо», для зміни ними показань в суді, оскільки їх покази мають суттєве значення для встановлення обставин вчинення кримінального провадження.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, слідчий суддя вважає доведеним прокурором, оскільки ці документи стосуються фінансово-господарської діяльності ТОВ «Кінда».

Аналізуючи даний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини слід звернути увагу на позицію Суду щодо скоєння правопорушень: серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (Clooth V. Belgium (Клоот проти Бельгії).

Таким чином, в судовому засіданні достеменно підтверджується наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_7 , що злочином проти основ національної безпеки України, обставини вчинення злочину та його наслідки і суспільну небезпеку, особу обвинуваченої, а також те, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що обвинувачена, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, пливати на свідків, а також знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до неї більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

В зв`язку з наведеним, клопотання є обґрунтованим, прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та наявність яких встановлено в судовому засіданні.

В судовому засіданні встановлено, що в даному кримінальному провадженні фактично підготовче судове засідання не розпочато, а суддею ОСОБА_8 вирішувалося лише питання про продовження запобіжного заходу та підсудність кримінального провадження, у зв`язку з чим клопотання про повернення без розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 прокурору, підлягає відхиленню.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Разом із тим, відповідно до положень ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Відповідно до абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

При цьому, слідчий суддя при постановленні даної ухвали, вважає за необхідне в силу вимог абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України, розмір застави не визначати, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.176, 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченої ОСОБА_7 про повернення прокурору без розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу - відмовити.

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0000981 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 (шістдесят) днів, до 03 лисопада 2023 року включно.

На підставі абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначати.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту оголошення, обвинуваченим, який утримується під вартою - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 08 вересня 2023 року о 15 год. 30 хв.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1