Справа № 932/4189/23
провадження № 1-кс/932/1726/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 травня 2023 року слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Дніпро клопотання дізнавача СВ ВП № 7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000184 від 02 травня 2023 року, про накладення арешту,

в с т а н о в и в :

Дізнавач звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить накласти арешт на предмет схожий на пістолет, магазин до нього, дванадцять набоїв калібру 9 мм, які були вилучені в ході огляду у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 02.05.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

В обґрунтування заявлених вимог дізнавач зазначив, що необхідно заборонити користуватися вказаним майном та обмежити право розпоряджатися ним та відчужувати його, так як не застосування заборони розпорядження, використання та відчуження вищезазначеного майна може привести до його зникнення, втрати, пошкодження, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженню.

На судове засідання дізнавач не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, що не перешкоджає розгляду справи, у відповідності до частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини другої статті 172 КПК України клопотання розглянуто без повідомлення інших осіб.

Вивчивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини першої, пункту 7 частини другої статті 98 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до частини першої статті 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини другої статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Аналіз наведених положень закону свідчить про можливість під час досудового розслідування накладення арешту на майно особи, яке є тимчасово вилученим, за умови наявності визначених законом підстав для цього, обумовлених необхідністю забезпечення проведення повного і своєчасного встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя встановив, що Сектором дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000184 від 02 травня 2023 року, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.05.2023 року до відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 02.05.2023 року приблизно о 12 год. 14 хв. невстановлена особа перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчиняє хуліганські дії, безпричинно, грубо порушуючи громадський порядок, було чутно постріли.

Виїздом на місце події було виявлено громадянина, який представився, як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останній повідомив, що він цілодобово винаймає квартиру АДРЕСА_2 . Останнім було надано письмову згоду на проведення огляду місця події в орендованій ним квартирі.

02.05.2023 року в період часу з 14 год. 22 хв. до 14 год. 34 хв. дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , за участі ОСОБА_5 , двох понятих чоловічої статі, та спеціаліста-криміналіста відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. В ході огляду було виявлено та вилучено предмет схожий на пістолет, магазин до даного пістолета, дванадцять набоїв калібру 9 мм, а також при обробці поверхні пістолета та магазину до нього за допомогою дактилоскопічного порошку типу «Малахіт» на поверхні магазину виявлено один папілярний візерунок пальця.

02.05.2023 року предмет схожий на пістолет, магазин до нього, дванадцять набоїв калібру 9 мм, а також один папілярний візерунок пальця, вилучено до відділення поліції № 7 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області до вирішення питання по суті.

Вищевказане майно було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, так як воно може зберігати на собі сліди вчиненого кримінального проступку, і на даний час існує реальна загроза, що особа, якій належать вказані речі, з метою уникнення відповідальності, а також перешкоджання встановлення істини по справі може будь-яким шляхом позбутися зазначеного майна, у тому числі яке має доказове значення, чим створить перешкоди для здійснення досудового розслідування злочину.

Огляд вищевказаного приміщення був обумовлений виникненням невідкладного випадку, пов`язаного з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, винайдення знаряддя його вчинення, оскільки останні могли зберігатись за вищевказаною адресою та могли бути знищенні до моменту отримання законної ухвали про проведення огляду, оскільки отримання дозволу слідчого судді про проведення огляду займає певний час.

Таким чином, слідчий суддя встановив, що вказані речі в даному випадку є доказами, які мають значення для подальшого встановлення усіх обставин справи з метою встановлення винних осіб та притягнення їх до відповідальності, а отже щодо них слід вжити заходи з метою збереження у виді арешту.

При цьому, тимчасові обмеження особи володільця у праві власності, за встановлених обставин, слідчий суддя знаходить розумними та співрозмірними завданням кримінального провадження.

Отже, зважаючи на те, що клопотання слідчого є обґрунтованим та в судовому засіданні були встановлені підстави для накладення арешту на вказане майно, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на предмет схожий на пістолет, магазин до нього, дванадцять набоїв калібру 9 мм, які були вилучені в ході огляду у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 02.05.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1