Справа № 754/6050/23
У Х В А Л А

Іменем України

08 травня 2023 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, одруженого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше судимого,

ВСТАНОВИВ:

08 травня 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, ОСОБА_5 .

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001436 від 06 травня 2023 року.

Згідно клопотання слідчого, 05 травня 2023 року приблизно о 21 год. 20 хв. ОСОБА_5 , знаходячись в приміщенні приватного будинку № 19 по вул. Митрополита Володимира Сабодана у м. Києві, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, вступив у словесну перепалку з ОСОБА_7 , під час розвитку якої у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, тримаючи в руці невстановлений досудовим розслідуванням предмет, який має колюче-ріжучі властивості, наніс ОСОБА_7 вказаним предметом удар в область грудної клітини ззаду, чим спричинив колото-різане поранення в підлопатковій області з лівої сторони, після чого ОСОБА_5 залишив місце події. Від отриманого тілесного ушкодження ОСОБА_7 помер в кареті швидкої медичної допомоги.

06 травня 2023 року ОСОБА_5 слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена у виді позбавлення волі на строк до 15 років, свідомо залишив місце події та не вчинив будь-яких дій щодо виклику працівників поліції, для повідомлення обставин, що стались, раніше судимий, обізнаний з анкетними даними свідків.

Розгляд клопотання розпочато за минуванням трьох годин з моменту вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити за наведених в ньому підстав.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого з підстав незаконності затримання ОСОБА_5 .

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Вислухавши прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які визначені ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

При цьому слідчим суддею прийнято до уваги практику Європейського суду з прав людини, зокрема те, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку. Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

При цьому слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Оцінюючи доводи прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим суддею враховується те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого насильницького злочину, який спричинив смерть потерпілого, відповідальність за вчинення якого передбачена у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання, на переконання слідчого судді, сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, слідчий суддя враховує той факт, що підозрюваний раніше судимий, офіційно не працевлаштований, без стійких соціальних зв`язків, обізнаний з анкетними даними свідків в даному кримінальному провадженні, а відтак наявні ризики того, що підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Одночасно судом враховується практика Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Вирішуючи це питання, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Прокурор при розгляді клопотання довів обставини, передбачені п.п. 1-3 ч.1 ст. 194 КПК України.

Передбачених ст. 183 КПК України перешкод для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою не має.

Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є таким, що підлягає задоволенню, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, що застосування іншого менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти вказаним ризикам.

Крім того, будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочин спричинив загибель людини.

Що стосується посилання сторони захисту на незаконність затримання підозрюваного, слідчий суддя при вирішенні даного питання приходить до наступного.

Так, відповідно до положень ст. 208 КПК України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках:

1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення;

2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин;

3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України;

4) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого статтями 255, 255-1, 255-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч. 5 ст. 208 КПК України, про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, обов`язково складається протокол, в якому, крім відомостей, передбачених статтею 104 цього Кодексу, зазначаються: місце, дата і точний час (година і хвилини) затримання відповідно до положень статті 209 цього Кодексу; підстави затримання; результати особистого обшуку; клопотання, заяви чи скарги затриманого, якщо такі надходили; повний перелік процесуальних прав та обов`язків затриманого. У разі якщо на момент затримання прізвище, ім`я, по батькові затриманої особи не відомі, у протоколі зазначається докладний опис такої особи та долучається її фотознімок. Протокол про затримання підписується особою, яка його склала, і затриманим. Копія протоколу негайно під розпис вручається затриманому та надсилається прокурору.

Як вбачається з долученого до клопотання протоколу затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, останній був затриманий слідчим на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України. КПК України не містить деталізації поняття "безпосередньо", а відтак, відсутні правові підстави вважати затримання особи не безпосередньо в момент вчинення кримінального правопорушення, а пізніше, завідомо незаконними. В даному випадку, безпосередність випливає з комплексу оперативно-розшукових дій, які дозволили органу досудового розслідування встановити місце знаходження особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення. На момент затримання у ОСОБА_5 були вилучені особисті речі, одяг з нашаруваннями речовини бурого кольору. Вказані обставини, на думку слідчого судді , дозволяли слідчому застосувати п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України для затримання особи.

А відтак, порушень КПК України при затриманні ОСОБА_5 , на що посилається захисник, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001436 від 06 травня 2023 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з часу його фактичного затримання - з 14 год. 30 хв. 06 травня 2023 року.

Строк дії ухвали - до 24 год. 00 хв. 04 липня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя -