Справа №: 398/313/23
провадження №: 1-кс/398/231/23
УХВАЛА

Іменем України

"24" квітня 2023 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрії скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування повідомлення про підозру в рамках кримінального провадження №0000226 від 25 серпня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла скарга, в якій адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 просить визнати повідомлення про підозру, вручене ОСОБА_3 28 листопада 2022 року в межах кримінального провадження №0000226 від 25 серпня 2021 року, незаконним та скасувати його.

В обґрунтування скарги зазначає, що повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263, ч.1 ст.309 та ч.2 статті 310 КК України, є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки, на думку заявника, повідомлення про підозру є необґрунтованим і таким, що в ньому існують сумніви, які взагалі не узгоджуються з юридичним стандартом доказування. Підозра не містить чіткий виклад обставин та обґрунтувань, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в його можливій причетності до інкримінованих стороною державного обвинувачення кримінальних правопорушень до яких ОСОБА_3 ніякого відношення не має, оскільки весь зміст базується лише на вигадках та якихось припущеннях. Повідомлення про підозру не містить ані часу, ані місця вчинення ОСОБА_3 якихось кримінальних правопорушень, оскільки ніяких злочинів він не вчиняв, відповідно нікому останній ніякої шкоди не спричиняв, тому в його діях відсутній склад інкримінованих йому кримінальних правопорушень. У зв`язку з викладеним, звернувся до суду з вказаною скаргою.

ОСОБА_3 , в судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив.

Вислухавши захисника та скаржника, вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Положеннями частини першої статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до пункту десятого частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000226 від 25 серпня 2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 309 та ч.2 ст. 310 КК України.

В межах здійснення досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, 28 листопада 2022 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 309, ч.2 ст. 310 КК України, яке того ж дня йому вручено.

Так, на підставу для скасування підозри сторона захисту посилається на те, що підозра є необґрунтованою, ґрунтується на недостатніх доказах.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями Глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено статтею 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені статтею 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру статтею 277 КПК України.

Статтею 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1)затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Зі змісту підозри вбачається, що підставою для повідомлення про підозру у цьому випадку був пункт 3 частини 1 статті 276 КПК України.

Згідно зі статтею 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2)анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3)найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5)правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Відповідно до статті 278 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З матеріалів справи вбачається, що повідомлення про підозру, як процесуальний документ, складено та підписано з дотриманням норм кримінального процесуального законодавства і стороною обвинувачення вжито заходів для його вручення підозрюваному ОСОБА_3 у спосіб, передбачений КПК України. Так, письмове повідомлення про підозру вручено в день його складення о 16 год. 46 хв. 28 листопада 2022 року, про що свідчить підпис ОСОБА_3 про отримання. Крім того, в цей же день ОСОБА_3 роз`яснено права підозрюваного.

Чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає підстав для скасування підозри або визнання її необґрунтованою, а тому вивченню слідчим суддею підлягає сукупність наявних доказів, зібраних під час досудового розслідування, які підтверджують ймовірне судження, припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи недоведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, при вирішенні питання про обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, слідчий суддя виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише в тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваним ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри, в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня, а обставини, на які посилається захисник у своїй скарзі, мають бути вирішені під час судового розгляду. У той же час, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не наділений процесуальними повноваженнями вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Судом встановлено, стороною захисту жодним чином не наведено у скарзі обставин та не підтверджено доказами, які б очевидно та беззаперечно вказували на будь-яку непричетність підозрюваного до злочинів, у вчиненні яких йому повідомлено про підозру, або необґрунтованість повідомленої підозри.

Крім того, обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 309 та ч.2 ст. 310 КК України направлено до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області для розгляду справи по суті, а тому слідчий суддя позбавлений можливості розглянути скаргу в порядку ст. 303 КПК України.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 28 листопада 2022 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 309 та ч.2 ст. 310 КК України.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 24, 36, 276-278, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування повідомлення про підозру в рамках кримінального провадження №0000226 від 25 серпня 2022 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1