У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/5659/23

№ 1-кс/183/1845/23

16 травня 2023 року слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання начальника прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 08 травня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області в порядку ст. 170 КПК України надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 08 травня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, в якому він просить накласти арешт на майно із забороною користування, відчуження та розпорядження вказаним майном: 8 (вісім) рибин виду "Карась", 2 (дві) рибини виду «Судак», 1 (одну) рибину виду «Окунь», 2 (дві) рибини виду «Лещ» та 3 (три) раки, а також заборонене знаряддя лову: рибальська сітка (40мм х 40мм) довжиною 25 м у кількості 1-ї одиниці, раколовка з сітки (0,5 см х 0,5 см) довжиною 3 м висотою 30 см. у кількості 1-ї одиниці та один резиновий човен.

Учасники судового розгляду, повідомлені належним чином про дату, час та місце проведення судового розгляду клопотання, у судове засідання не з`явились, від прокурора надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності. У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, з урахуванням положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

08 травня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044внесено відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно з матеріалами, долученими до клопотання, 08 травня 2023 року о 09:20 до ВП № 2 Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що на каналі Дніпро-Донбас, поблизу вул. Красна в м. Перещепине Новомосковського району Дніпропетровської області рибалить чоловік на човні.

08 травня 2023 року у період часу з 10 год. 30 хв. по 10 год. 45 хв. під час проведення огляду місця події, а саме ділянки місцевості, яка розташована на березі каналу Дніпро-Донбас, поблизу вул. Красна в м. Перещепине Новомосковського району Дніпропетровської області (географічні координати 49.01604 С, 35,39753 В), виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого виявлено та вилучено 8 (вісім) рибин виду "Карась", 2 (дві) рибини виду «Судак», 1 (одну) рибину виду «Окунь», 2 (дві) рибини виду «Лещ» та 3 (три) раки, а також заборонене знаряддя лову: рибальська сітка (40мм х 40мм) довжиною 25 м у кількості 1-ї одиниці, раколовка з сітки (0,5 см х 0,5 см) довжиною 3 м висотою 30 см у кількості 1-ї одиниці та один резиновий човен.

08 травня 2023 року 8 (вісім) рибин виду "Карась", 2 (дві) рибини виду «Судак», 1 (одну) рибину виду «Окунь», 2 (дві) рибини виду «Лещ» та 3 (три) раки, а також заборонене знаряддя лову: рибальська сітка (40мм х 40мм) довжиною 25 м у кількості 1-ї одиниці, раколовка з сітки (0,5 см х 0,5 см) довжиною 3 м висотою 30 см у кількості 1-ї одиниці та один резиновий човен визнані та залучені у якості речових доказів по кримінальному провадженню № 0000044 від 08.05.2023.

Жодних дозвільних документів на проведення водного добувного промислу ОСОБА_4 не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2, п. 4 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як передбачено ч. 2 п. 7 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Слідчий суддя вважає, що слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що тимчасово вилучені: 8 (вісім) рибин виду "Карась", 2 (дві) рибини виду «Судак», 1 (одну) рибину виду «Окунь», 2 (дві) рибини виду «Лещ» та 3 (три) раки, а також заборонене знаряддя лову: рибальська сітка (40мм х 40мм) довжиною 25 м у кількості 1-ї одиниці, раколовка з сітки (0,5 см х 0,5 см) довжиною 3 м висотою 30 см. у кількості 1-ї одиниці,які були вилучені в ході огляду 08 травня 2023 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (адреса: АДРЕСА_1 ) відповідають критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки щодо даного майна існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом кримінального правопорушення і його арешт з забороною розпорядження та користування, як захід забезпечення кримінального провадження, необхідний для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки фактично є речовим доказам і зберегло на собі сліди кримінального правопорушення.

Що стосується питання арешту резинового човна, то аналіз положень ч. 1 ст. 170 КПК України указує, що арешт майна, як захід забезпечення кримінального провадження, полягає в ряді самостійних заходів: позбавлення права на відчуження, позбавлення права на розпорядження, позбавлення права на користування майном.

Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні клопотання про арешт майна з вказаною метою слідчий суддя має врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При цьому, одним із загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до ст. 132 КПК України є те, що певний захід забезпечення може застосовуватись тоді, коли потреби досудового розслідування виправдовують подібне втручання у права і свободи особи.

За загальним правилом, визначеним ч.1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю.

Крім того, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Також з врахуванням визначеної ст. 3 КПК України ролі слідчого судді в кримінальному провадженні щодо здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів у кримінальному провадженні та врахуванням визначених ст. 173 КПК України обставин, які мають враховуватись слідчим суддею при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя має оцінити чи виправдовують потреби досудового розслідування такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні про арешт майна, та чи розумні і співрозмірні запропоновані в клопотанні обмеження прав власника завданням кримінального провадження.

Тимчасово вилучений один резиновий човен, вилученийв ході огляду 08 травня 2023 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (адреса: АДРЕСА_1 ), може бути речовим доказом у цьому кримінальному провадженні, як знаряддя кримінального правопорушення, а тому такий човен має бути збереженим в якості речового доказу.

Проте, текст клопотання та долучені до нього матеріали не містять будь-яких відомостей про те, що на вказаному автомобілі могли зберегтись сліди кримінального правопорушення, що потребувало б його збереження в наданому стані.

Не підтверджується також те, що в разі залишення човна у користуванні його володільців, він буде прихований знищений тощо.

Натомість відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З метою забезпечення балансу між інтересами володільців вказаних речових доказів та визначеними ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження та інтересами досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку, що слід накласти арешт на вказані автомобілі, шляхом заборони їх відчуження, що забезпечить реалізацію прав володільця на користування та володіння майном та забезпечить збереження вказаного майна в якості речового доказу у вказаному кримінальному провадженню в інтересах досудового розслідування.

При цьому, відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення.

Оскільки слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність арешту човна, але лише в частині заборони на його відчуження та розпорядження ним, без заборони на користування, то таке майно має бути повернуте володільцю, в якого воно було тимчасово вилучене.

За таких обставин клопотання слідчого про арешт майна резинового човна підлягає частковому задоволенню, а саме в частині заборони на його відчуження та розпорядження ним.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 107, 170, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти арешт на резиновий човен, вилученийв ході огляду 08 травня 2023 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (адреса: АДРЕСА_1 ); заборонивши право відчужувати та розпоряджатися човном, передати вказаний човен для зберігання та в користування ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження, користування будь-якій особі на: 8 (вісім) рибин виду "Карась", 2 (дві) рибини виду «Судак», 1 (одну) рибину виду «Окунь», 2 (дві) рибини виду «Лещ» та 3 (три) раки, а також заборонене знаряддя лову: рибальська сітка (40мм х 40мм) довжиною 25 м у кількості 1-ї одиниці, раколовка з сітки (0,5 см х 0,5 см) довжиною 3 м висотою 30 см. у кількості 1-ї одиниці.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню і діє до закінчення досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1