У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника начальника відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000274 від 22.10.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання заступника начальника відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому останній просить накласти арешт на предмети, вилучені під час обшуку 04.08.2023 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на розписку - повідомелення ОСОБА_4 від 23.02.2023 року.

Клопотання мотивоване тим, що Слідчим відділом СУ ГУ НП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування матеріалів кримінального провадження №0000274, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України.

В ході досудового розслідування даного кримінального провадження, було встановлено, що начальник відділу перерахунків пенсій № 2 управління пенсійного забезпечення в Закарпатській області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народилася та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , організувала злочинну схему по незаконному збагаченню, вимаганню та отриманню неправомірних вигод від фізичних осіб за призначення пенсій, на території Тячівського району, а саме всупереч до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», шляхом внесення до офіційних документів трудової книжки особи, якій призначають пенсію, завідомо неправдиві дані про наявний страховий стаж (період, строк), протягом якого особа підлягала державному соціальному страхуванню, якою або за яку сплачувався збір на обов`язкове державне пенсійне страхування згідно із законодавством, що діяло раніше, та/або підлягає загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню згідно із цим Законом і за який сплачено страхові внески), за що отримує неправомірні вигоди.

Проведеними слідчими (розшуковими) заходами встановлено, що ОСОБА_5 до вказаної злочинної схеми залучила наступних працівників управління Пенсійного фонду в Тячівському районі Закарпатської області та громадян, а саме: начальника відділу обслуговування громадян №7 управління пенсійного забезпечення в Закарпатській області ОСОБА_6 , головного спеціаліста відділу обслуговування громадян №7 (сервісного центру) управління обслуговування громадян ПФУ у Тячівському районі ОСОБА_7 , начальника сектору господарського забезпечення Пенсійного фонду України у Тячівському районі ОСОБА_8 , фізичну особу-підприємця ОСОБА_9 , кадровика Сільськогосподарського виробничого кооперативу- Агрофірма «Карпати», ОСОБА_10 .

20.07.2023 слідчими слідчого управління ГУНП в Закарпатській області, за процесуального керівництва Закарпатської обласної прокуратури спільно з працівниками УСР в Закарпатській області, в рамках контролю за вчиненням злочину у кримінальному провадженні задокументовано факт отримання ОСОБА_8 неправомірної вигоди від ОСОБА_11 ..

Встановлено, що, 16 грудня 2022 року близько 11 год. 20 хв., ОСОБА_11 на виконання попередньої домовленості, зустрівся із ОСОБА_8 , на території автозаправної станції «WOG» за адресою: місто Тячів, вулиця Незалежності 90 Закарпатської області та передав необхідні документи та частину раніше обумовлених грошових коштів в сумі 500 доларів США, що згідно з офіційним курсом Національного банку України станом на 16 грудня 2022 року становить 18284,3 гривень за внесення неправдивих даних до трудової книжки ОСОБА_12 , про наявний страховий стаж (період, строк), протягом якого особа підлягала державному соціальному страхуванню та для подальшої подачі до веб порталу Пенсійного фонду України на призначення пенсії.

Після чого, 05.07.2023 року, ОСОБА_8 , продовжуючи свої злочинні дії, направлені на незаконне збагачення шляхом отримання неправомірної вигоди та з метою безпідставного призначення пенсії з використанням підроблених документів, виготовлених за її ініціативою або сприяння, передала особисті документи ОСОБА_12 та підроблену трудову книжку видану ОСОБА_12 , через працівників кафе «Імперія» за адресою: місто Тячів вул.Незалежності, буд. 6, на виконання попередньої домовленості з ОСОБА_11 .. Вказані документи останній забрав 06.07.2023 близько 10 год. 30 хв. із приміщення кафе «Імперія» за адресою: місто Тячів вул.Незалежності, буд. 6, та в цей же день заяву про призначення пенсії ОСОБА_12 та необхідні документи серед яких була трудова книжка видана на прізвище ОСОБА_12 здав до Тячівського об`єднаного управління ПФУ для призначення та нарахування пенсії.

В подальшому, 20 липня 2023 року близько 12 год. 00 хв. ОСОБА_11 , який діяв під контролем правоохоронних органів, перебуваючи в приміщенні кафе «Імперія» за адресою: місто Тячів вул.Незалежності, буд. 6, на виконання попередньої домовленості, залишив працівнику вказаного закладу для ОСОБА_8 іншу частину грошових коштів в сумі 1200 доларів США що згідно з офіційним курсом Національного банку України станом на 20 липня 2023 року становить 43882,32 гривень, за внесення неправдивих даних до трудової книжки ОСОБА_12 , про наявний страховий стаж (період, строк), протягом якого особа підлягала державному соціальному страхуванню.

В свою чергу, ОСОБА_8 , 20 липня 2023 року близько 13 год. 50 хв. продовжуючи свої злочинні дії, направлені на незаконне збагачення шляхом отримання неправомірної вигоди, на виконання злочинного плану, діючи за попередньою домовленістю з ОСОБА_11 , забрала частину грошових коштів в сумі 1200 доларів США з приміщення кафе «Імперія» за адресою: місто Тячів вул.Незалежності, буд.6.

20.07.2023 року в період часу з 14.00 год до 15.00 год ОСОБА_8 з метою приховування своїх злочинних дій направлених на незаконне збагачення та отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_13 , який діяв під контролем правоохоронних органів, залишила незаконно отриману вигоду в сумі 1200 доларів США продавцю магазина « ІНФОРМАЦІЯ_3 » за адресою: АДРЕСА_3 . В подальшому гроші в сумі 1200 доларів США вилучені в ході проведення обшуку.

Окрім цього, під час проведення досудового розслідуванням було задокументовано факти внесення неправдивих даних з метою подачі до веб порталу Пенсійного фонду України на призначення пенсії організатором злочинної групи ОСОБА_5 та пособником ОСОБА_9 до трудових книжок ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_4 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_12 та інших осіб, факти отримання неправомірної вигоди з подальшим розподілом організатором учасникам організованої групи.

04.08.2023 під час проведення обшуку у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено:

- розписку-повідомлення ОСОБА_4 від 23.02.2023 року.

Зважаючи на вищевикладене, з метою належного документування вказаного кримінального правопорушення, необхідністю проведення ряду експертиз, з метою збереження речових доказів, тимчасового позбавлення права можливості відчужити, розпоряджатися та будь яким чином використовувати, на вилучені предмети у відповідності до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України, орган досудового розслідування вважає, що необхідно накласти арешт.

Стверджують, що незастосування вказаних заходів, може призвести до зникнення та навіть втрати слідів, речових доказів, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

А також, зазначають, що з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження та ефективного здійснення досудового розслідування з метою забезпечення кримінального провадження, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також зважаючи, що вилучені предмети можуть бути використані як доказ у вчиненні даного кримінального правопорушення, необхідно накласти на них арешт

У судове засідання слідчий не з`явився, при цьому подав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.

Володілець вилученого майна у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши подане клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як випливає з матеріалів клопотання слідчим відділом СУ ГУ НП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування матеріалів кримінального провадження №0000274, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України.

Згідно протоколу обшуку від 04.08.2023 року, на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.07.2023 року, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого слідчим виявлено та вилучено розписку-повідомлення ОСОБА_4 від 23.02.2023 року.

Постановою старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_24 від 05.08.2023 вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000274 від 22.10.2021.

У межах розслідування даного провадження в органу досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна з метою збереження речових доказів, якими є речі виявлені і вилучені в ході проведення обшуку, дані речі будуть використані органом досудового розслідування для доказування обставин даного кримінального правопорушення. Окрім того, з метою належного документування вказаного кримінального правопорушення, є необхідність у проведенні ряду експертиз.

Відповідно до ч. 5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 ст. 167 КПК України регламентовано, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення, є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом, набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за вимогами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» визначено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Враховуючи вищенаведене, а також ступінь суспільної небезпеки та характер вчиненого протиправного діяння, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, з метою збереження речових доказів, а також задля запобігання ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вилучених речей з метою перешкоджання подальшому проведенню їх експертного дослідження та встановленню інших обставин кримінального правопорушення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню,слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна. У зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання заступника начальника відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000274 від 22.10.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити.

Накласти арешт на предмети, вилучені під час обшуку 04.08.2023 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- розписку-повідомелння ОСОБА_4 від 23.02.2023 року.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1