Справа № 452/1724/23
Провадження № 1-кс/452/573/2023
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

01 травня 2023 року м. Самбір

Слідчий суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

старшого слідчого СВ Самбірського РВП ГУ НП: ОСОБА_4

захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6

підозрюваної: ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Ільник Турківського району Львівської області, зареєстрована та проживаюча в АДРЕСА_1 , громадянка України, із середньою освітою, пенсіонерка, раніше не засуджувалася,

підозрюваної за матеріалами досудового розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 квітня 2023р. за №0000369, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

встановив:

Досудовим розслідуванням ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 2804.2023 року, приблизно о 16-30 год., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у житловому будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 , у ході конфлікту із своїм чоловіком ОСОБА_8 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з метою протиправного заподіяння смерті останньому, діючи умисно, тримаючи в правій руці кухонний ніж, умисно нанесла останньому декілька ударів кухонним ножем в ділянку ліктьового суглобу правої руки та в праву частину грудної клітки, чим заподіяла потерпілому ОСОБА_8 наступні тілесні ушкодження, а саме: рану ліктьового суглобу правої руки, а також проникаюче колото різане ушкодження грудної клітки, масивну гостру крововтрату, ушкодження правої легені і легеневої артерії, які призвели до настанням смерті ОСОБА_8 .

Старший слідчий СВ Самбірського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням, погодженим із прокурором Турківського відділу Самбірської окружної прокуратури Львівської області, про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи свою позицію наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також недостатністю застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши позицію прокурора про доцільність застосування запобіжного заходу тримання під вартою, аналогічну позицію старшого слідчого, пояснення підозрюваної та думку її захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , котрі просили обрати стосовно ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід - домашній арешт, вивчивши зібрані в кримінальному провадженні матеріали, вважаю, що відносно ОСОБА_7 слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту виходячи з наступного:

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України підтверджується наступними доказами:

- протоколом огляду місця події від 28.04.2023р., у ході якого оглянуто подвір`я та житловий будинок в АДРЕСА_1 , де на подвір`ї житлового будинку па сходовій клітці будинку виявлено труп ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на тілі якого наявні тілесні ушкодження;

- протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_9 , який показав, що 28.04.2023р., приблизно о 16-30 год., він почув тупий звук падіння чогось твердого. Вийшовши з кімнати, він побачив, як його дідусь ОСОБА_10 стоїть на веранді будинку, опершись однією рукою об вхідні двері веранди, а у грудях був ніж, з якого капала кров. В цей час його бабуся ОСОБА_7 знаходилась в кімнаті, де вони розпивали спиртні напої;

- протоколом допиту малолітнього свідка ОСОБА_11 , яка показала, що 28.04.2023р., приблизно о 16-30 год. вона перебувала в себе в кімнаті та почула звук, як її брат почав казати « ОСОБА_12 що ви наробили», після чого вона вийшла в коридор з кімнати і побачила як її дідусь ОСОБА_10 стоїть па веранді будинку, опершись однією рукою об вхідні двері веранди, а у грудях був ніж, з якого капала кров, після чого вона побігла до себе до кімнати;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , яка показала, що 28.04.2023р., приблизно о 17-00 год., вона повернулась разом з чоловіком до житлового будинку з поля, де розкидували добрива для посадки картоплі та побачили як в її сусідів на сходовій клітці лежить ОСОБА_8 , а його жінка в потічку вижимала (полоскала) швабру, яка була бурого кольору та мила сходову клітку;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , який дав аналогічні показання;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , який показав, що 28.04.2023р. він допомагав ОСОБА_7 обробляти земельну ділянку під посадку картоплі. Приблизно о 14-00 год. він разом з ОСОБА_7 та її чоловіком ОСОБА_8 розпивали спиртні напої в житловому будинку до 16-00 год., після чого пішов з житлового будинку та вони залишились двоє та їхні внуки;

- протоколом огляду трупа в Турківській ЦМЛ, згідно якого в ОСОБА_8 виявлено в лобній ділянці справа садна розміром 2x1см, в лобній ділянці біля зовнішнього краю брови забійна поверхнева рана розміром 0.7x0.2см, в правій підбровній ділянці садна 3.5x1,5см, біля правої брови зовнішнього краю, рану ліктьового суглобу правої руки, забійні рани розміщені горизонтально в кількості трьох штук 1,5x0,1см. 1x0,1см, 1.5x1см, в правій виличній ділянці садно розміром 1,5x1,5см, на передній поверхні грудної клітини з права по діагональній лінії нижче ключиці зіяюча рана розміром 4,5x1,5см, на передплічній поверхні у верхній третині різана рана дугової форми розміром 2,5x1см, глибиною раневого каналу 6 см;

- лікарським свідоцтвом про смерть №14/2023 від 29.04.2023 року, відповідно до якого причиною смерті ОСОБА_8 є масивна гостра крововтрата, ушкодження правої легені і легеневої артерії, проникаюче колото різане ушкодження грудної клітки.

Надаючи пояснення в судовому засіданні, ОСОБА_8 зазначила, що саме вона за обставин, викладених у клопотанні, нанесла своєму чоловіку ножові поранення, проте наміру його вбивати не мала, а зробила це, захищаючи себе від його неправомірних дій.

Наведені докази у сукупності з іншими документами, що були додані до клопотання, свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування ризику переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, на обґрунтування якого слідчий посилається на тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 .

Оцінюючи доводи щодо існування зазначеного ризику, слідчий суддя виходить із такого. Слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрювана ОСОБА_7 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 . Так злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Разом з тим, твердження органу досудового розслідування про наявність ризиків незаконно впливати на свідків та знищити, сховати або спотворювати будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, на думку слідчого судді, в ході розгляду справи підтвердження не знайшло.

Так, обгрунтовуючи наявність ризику незаконно впливати на свідків, сторона обвинувачення вказала на те, що підозрювана може впливати на неповнолітнього свідка ОСОБА_9 та малолітнього свідка ОСОБА_11 , які є її онуками, проживають разом з нею і перебували в будинку на час інкримінованого їй кримінального правопорушення. Разом з цим, як вбачається з протоколів допитів цих свідків, вони не були очевидцями вчиненого та розповіли про обставини, які не заперечує і сама підозрювана, в тому числі розповіла про такі обставини в ході проведеного з нею слідчого експерименту, що робить недоцільним та нелогічним здійснення впливу на вказаних свідків. Інші встановлені органом досудового розслідування свідки також не були очевидцями вчиненого.

Отже, за обставин того, що сама підозрювана не заперечує проти того, що саме від її дій її чоловік отримав ножові поранення, про що вона розповіла як в ході слідчого експерименту, проведеного за участю захисника, так і в судовому засіданні, проте не погоджується з оцінкою таких її дій, ймовірність впливу нею на свідків слідчий суддя не вбачає.

Так само слідчий суддя не знаходть підстав для висновку про існування ризику знищення, приховування або спотворення підозрюваною будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки з матеріалів справи вбачається і це ж підтвердила в судовому засіданні сторона обвинувачення, що в ході огляду місця події всі необхідні для встановлення обставин справи речі були вилучені, в тому числі і знаряддя вчинення злочину.

Таким чином, на думку слідчого судді, під час розгляду клопотання сторона обвинувачення довела існування лише ризику переховування ОСОБА_7 від органів досудового розслідування, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України є підставою для застосування запобіжного заходу. Доказів існування інших ризиків прокурором та старшим слідчим не доведено.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.ч. 6, 7 статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров?я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Матеріали справи свідчать і це знайшло підтвердження в судовому засіданні, що ОСОБА_7 має постійне зареєстроване місце проживання у власному житлі, за матеріалами справи фактично характеризується позитивно, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, пенсіонерка, особа похилого віку, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася.

Допитана в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_16 додатково до цього зазначила, що підозрювана є її рідною сестрою, охарактеризувала її позитивно як таку, що має великий трудовий стаж, є хорошою людиною, господинею. Померлий зять за життя ображав її, бив. Такі ж дії він вчиняв і щодо інших членів сім`ї.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи факт доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, та ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, з урахуванням наведених вище даних про особу підозрюваної, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України). Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців (ч. 6 ст. 181 КПК України).

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що за таких умов необхідним є застосування цілодобового домашнього арешту, якого буде достатньо для забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки такий запобіжний захід дасть можливість уникнути встановленого ризику та забезпечить виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

У зв`язку із доведенням прокурором існування вищезазначеного ризику слідчий суддя вважає за необхідне покладення на підозрювану обов`язків, передбачених п. п. 1-3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження. Покладення на підозрювану саме таких обов`язків надасть можливість органу досудового розслідування здійснювати контроль за її належною процесуальною поведінкою.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Керуючись ст. ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, ст. ст. 131, 132, 176, 177, 182- 184, 193, 194, 196, 197, 370-372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Самбірського РВП ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_7 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді «домашнього арешту» із використанням електронного засобу контролю заборонивши їй цілодобово залишати місце проживання в АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_7 наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, або суду за першим викликом;

2) не відлучатися із Самбірського району Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в?їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

Негайно доставити ОСОБА_7 до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк дії запобіжного заходу до 27 червня 2023 року.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що працівники органів внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтись в її житло, вимагати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на неї обов`язків.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді «домашнього арешту» покласти на ВП №2 Самбірського РВП ГУНП у Львівської області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя