КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/1607/2023 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 199 КПК Доповідач: ОСОБА_2
Єдиний унікальний номер № 754/1659/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня2023 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року, -

за участю:

прокурора - ОСОБА_8 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року задоволено клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10 березня 2023 року включно без визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Шпиків, Тульчинського району, Вінницької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , фізична особа-підприємець, раніше працюючий на посаді комерційного директора ПП «Сучасні будівельні технології - 12» (), одруженого, такого, що має на утриманні двох неповнолітніх дітей, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_6 подав в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження, ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09.02.2023 року скасувати, постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання прокурора відмовити та змінити підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло в період з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби.

Як вважає захисник ОСОБА_6 , оскаржувана ухвала є необґрунтованою, незаконною та такою, що ґрунтується виключно на хибних припущеннях слідчого судді щодо наявності ризиків, а також безпідставною в частині відмови у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначає, що аналіз оскаржуваної ухвали слідчого судді не дають підстави вважати, що підозра, повідомлена ОСОБА_7 є обґрунтованою, а наявність хоча б одного з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України - доведеними.

Автор апеляційної скарги звертає увагу суду, що частина наданих стороною обвинувачення документів, які були прийняті до уваги слідчим суддею під час постановлення оскаржуваного судового рішення, не відповідають поняттю доказів в розумінні вимог ст. 84 КПК України.

Крім того зазначає, що слідчий суддя не перевірила обґрунтованість підозри, а вдалася до формальних тверджень про те, що причетність підозрюваного ОСОБА_7 достатньою мірою доводиться доказами, отриманими за результатами проведення слідчих дій. При цьому слідчий суддя не зазначила, які саме докази обґрунтовують на її думку підозру і які були досліджені саме судом.

Разом з цим апелянт наголошує, що обставини, викладені в повідомленні про підозру є суперечливими і за своїм змістом свідчать про те, що пред`явлена ОСОБА_7 підозра є необґрунтованою.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 2 ст. 177 КПК України, захисник зазначає, що в оскаржуваній ухвалі не вказано, яким чином перед судом було доведено високу ймовірність вчинення певних дій з боку підозрюваного, адже будь-який із вказаних ризиків не підтверджується клопотанням прокурора, його поясненнями в судовому засіданні чи матеріалами справи. За таких обставин зазначені в ухвалі слідчого судді ризики слід вважати надуманими, не доведеними, не підтвердженими належними доказами та належним чином не обґрунтованими.

Як зазначає апелянт, слідчим суддею також безпідставно не взято до уваги доводи сторони захисту, викладені в клопотанні про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, якими спростовується існування ризиків та підстав подальшого тримання ОСОБА_7 під вартою. Зокрема дані, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання та місце реєстрації, одружений та проживає разом з сім`єю в Україні, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, а також матір та батька, які являється пенсіонерами та інвалідами. ОСОБА_7 є раніше не судимою особою, до кримінальної відповідальності не притягувався, за місцем проживання характеризується позитивно, що в сукупності підтверджує наявність у нього міцних соціальних зв`язків.

Щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження захисник зазначає, що повний текст ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09.02.2023 року був виготовлений та проголошений 15.02.2023 року та цього ж дня вручений стороні захисту.

Відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, сформованого у постанові від 27.05.2019 року у справі № 461/1434/18 у разі, якщо повний текст було складено пізніше, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного та захисника, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити в повному обсязі, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно частини 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до положень ч. 1. ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, повний текст ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09.02.2023 року був виготовлений та проголошений 15.02.2023 року та цього ж дня вручений стороні захисту. Наступного дня захисник ОСОБА_6 звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що строк на апеляційне оскарження захисником пропущено з поважних причин, у зв`язку з чим такий строк підлягає поновленню.

З матеріалів, наданих до апеляційного суду вбачається, що Слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000003 від 06.01.2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 4, ч. 5 ст. 191 КК України.

05.12.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, тобто у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене в особливо великих розмірах за попередньою змовою групою осіб та внесення службовою особою завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки.

08.12.2022 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01.02.2023 року включно, який було продовжено ухвалою суду від 30.01.2023 року строком на 15 днів, тобто до 13.02.2023 року.

21.01.2023 року за дорученням старшого групи прокурорів підозрюваним та захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до відповідних матеріалів провадження в порядку ст. 290 КПК України.

08.02.2023 року прокурор Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7

09.02.2023 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва задоволено клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 та продовжено ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10 березня 2023 року включно без визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

09.02.2023 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва виправлено описку у вищезазначеній ухвалі про продовження запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні й достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей та інше.

За змістом ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, вважає доводи апеляційної скарги захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 необґрунтованими, невмотивованими та такими, що не відповідають матеріалам кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Під час апеляційного розгляду, встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням вищезазначених вимог національного та міжнародного законодавства, при прийнятті рішення про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя дійшов вірного висновку про доведеність наявності обставин, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України,що підтверджується фактичним даними, наданими суду та наведеними у рішенні слідчого судді.

Зважаючи на практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вважає колегія суддів, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень.

Фактів та інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри, що підтверджується на даному етапі досудового розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в матеріалах клопотання.

Зокрема причетність підозрюваного ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується на даному етапі зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності, а саме: договорами про капітальний ремонт спортивних майданчиків в парку «Муромець» Деснянського району м. Києва; платіжними дорученнями; інформацією про право власності з державного земельного кадастру; договорами про здійснення робіт з технічного нагляду; висновком судової будівельно-технічної експертизи; висновком судово-економічної експертизи; оглядами місць подій та іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Крім цього, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів приходить до висновку, що доводи захисника стосовно необґрунтованості підозри ОСОБА_7 не знайшли свого підтвердження, а відтак не можуть бути підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , на тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, та конкретні обставини кримінального провадження.

Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що заявлені ризики з часу застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися та існують на теперішній час. Органом досудового розслідування в достатній мірі доведено продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризиків переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, тобто про існування обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, при цьому достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах клопотання відсутні.

На підтвердження своїх висновків про наявність вказаних ризиків слідчий суддя навів змістовні доводи, з якими погоджується суд апеляційної інстанції.

Окремо колегія суддів враховує дані, що характеризують особу підозрюваного, та міцність його соціальних зв`язків. Зокрема те, що ОСОБА_7 раніше не судимий, перебуває у шлюбі, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, тобто дані, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України обставини, проте з урахуванням вищевказаних обставин, погоджується з висновками слідчого судді про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Отже, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, інкримінованих ОСОБА_7 , даних про його особу в сукупності, є підстави вважати, що жоден більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя обґрунтовано продовжив підозрюваному ОСОБА_7 строк тримання під вартою.

Разом з тим, прийнявши обґрунтоване рішення щодо необхідності задоволення клопотання про продовження щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею, одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки вирішенню питання про необхідність тримання особи під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Сума, що встановлюється для звільнення під заставу повинна бути належним чином обґрунтована і зафіксована в рішенні про заставу (Георгієв проти Болгарії п. п. 30, 31). А також повинні враховуватися кошти обвинуваченого (Хрістова проти Болгарії).

Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, а відтак згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо таких осіб визначається в межах, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про прожитковий мінімум», прожитковий мінімум на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення, щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Прожитковий мінімум публікується в офіційних виданнях загальнодержавної сфери розповсюдження.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 гривень.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до остаточного висновку, що матеріали провадження не містять відомостей щодо обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, які давали б можливість слідчому судді не застосовувати альтернативний запобіжний захід. Виходячи з цього слідчий суддя, задовольняючи клопотання прокурора про продовження тримання під вартою щодо ОСОБА_7 повинен був визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави як того вимагають положення ст. 183 КПК України.

На підставі вищевикладених обставин, які свідчать про неповноту судового розгляду, а також про наявність істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга - частковому задоволенню, з постановленням апеляційним судом нової ухвали про часткове задоволення клопотання прокурора.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити захиснику ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року.

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 09 лютого 2023 року, якою задоволено клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовжено щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10 березня 2023 року включно без визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10 березня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, , номер рахунку за стандартом IBAN: UA1082186), банк надавача послуг: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО банку: 820172).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати на першу вимогу до слідчого, який здійснює досудове розслідування в цьому кримінальному провадженні, прокурора, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків покладених судом визначити протягом двох місяців з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд.

З моменту внесення застави підозрюваний ОСОБА_7 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Покласти контроль за виконанням ухвали суду на прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 .

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________________ _______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4