ПРИМОРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ1
УХВАЛА

28 липня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора Примосрької окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування до ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України, запобіжного заходу у виді тримання під вартою, -

встановив:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває кримінальні провадження від 24.12.2022 року за №0001454 та від 04.01.2023 року за №0000011 за обвинуваченням ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Обвинувачена у вказаному кримінальному провадженні перебувала у розшуку та була затримана 28.07.2023 року.

У зв`язку відсутністю потерпілих, суд вирішує лише клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , у зв`язку невідкладністю вказаного питання.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив клопотання про застосування до обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, оскільки обвинувачена ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, неодноразово не прибувала у судові засідання, про причини не явки суду не повідомляла, тому існує ризик, що обвинувачена буде переховуватись від суду, вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, звернув увагу, що обвинувачена є матір`ю одиначкою та самостійно виховує дітей, а тому процесуальні ризики є недоведеними, що було підтримано обвинуваченою ОСОБА_5 . Крім того, захисник ОСОБА_4 заявив клопотання про перекваліфікацію дій обвинуваченої ОСОБА_5 .

Розглядаючи клопотання прокурора про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Питання, які суд повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, визначені змістом ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення суд, відповідно до вимог ст.178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд враховує засаду верховенства права, закріплену у ст.8 КПК України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - Суд, ЄСПЛ), яка у відповідності до вимог ч.2 зазначеної статті підлягає обов`язковому застосуванню під час кримінального провадження.

Так, у п. 219 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року (заява № 42310/04) Суд зазначив, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», N 34578/97, п. 93, ECHR 2000-IX).

Суд оцінює тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою у злочинах, у вчиненні яких вона обвинувачується, за які передбачено покарання у тому числі у виді позбавлення волі на строк до восьми років; вік та стан здоров`я обвинуваченої, щодо якої відсутні відомості, які б перешкоджали триманню її під вартою; вона офіційно не працевлаштована, постійних джерел та доходів не має, що в свою чергу, на даній стадії кримінального провадження, може свідчити про її схильність до вчинення злочинів та вчинення спроб ухилитись від суду. Також суд враховує наявність неналежної процесуальної поведінки обвинуваченої під час судового провадження, яка полягала у неодноразових неявках у судові засідання без поважних причин і неповідомленні причин такої неявки та чисельному поданні заяв про відкладення судового засідання через її перебування у пологовому будинку, однак ця інформація на запити суду відповідним медичними закладами підтверджена не була.

Зазначені обставини свідчать про безумовне існування ризиків можливого переховування обвинуваченої від суду та вчинення інших аналогічних кримінальних правопорушень, та які є доведеними прокурором.

Крім того, судом враховується, що 29.05.2023 року ухвалою Приморського районного суду м. Одеси задоволено клопотання прокурора про дозвіл на затримання обвинуваченої ОСОБА_5 для вирішення питання про обрання запобіжного заходу.

29.05.2023 року прокурором подано клопотання про застосування до обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

28.07.2023 року обвинувачену ОСОБА_5 було затримано в порядку 191 КПК України на виконання ухвали Приморського районного суду м. Одеси від 29.05.2023 року та доставлено до суду.

З матеріалів справи вбачається, що обвинувачена ОСОБА_5 неодноразово не з`явилась у судові засідання та жодних причин, які б були поважними невиконання обвинуваченою своїх процесуальних обов`язків, суду не надано. Привід, застосований судом, не дав змоги забезпечити участь обвинуваченої у судовому засіданні, у зв`язку з чим була вона оголошена у розшук, до суду вона не з`являлась, та у судове засідання була доставлена примусово на підставі виконання ухвали суду від 29.05.2023 року, тому існує ризик, що обвинувачена буде й надалі переховуватись від суду.

Таким чином, вказані обставини свідчать, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, для застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у виді тримання під вартою, оскільки є підстави вважати, що на даний час обвинувачена ОСОБА_5 перебуваючи на волі може переховатися від суду та продовжити свою злочинну діяльність, що було доведено прокурором в судовому засіданні та не спростовано стороною захисту.

Вищезазначені обставини кримінального провадження свідчать про те, що на даній стадії кримінального провадження справжній інтерес суспільства у забезпеченні законності та запобігання порушенню прав осіб та інтересів правосуддя, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права обвинуваченої ОСОБА_5 на свободу.

Таким чином, з урахуванням викладених обставин та особи ОСОБА_5 , того, що існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, були доведені прокурором, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів на даний час не може забезпечити належну поведінку ОСОБА_5 та запобігти вищевикладеним ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а тому суд вважає за необхідне обрати відносно обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк, що не перевищує 60 днів.

Судом враховується повідомлені стороною захисту відомості про те, що обвинувачена на утриманні має дітей, про що в матеріалах справи наявні свідоцтва про народження, однак ризики негативної поведінки обвинуваченої та небезпека наслідків такої поведінки, яка загрожує належній реалізації мети та досягнення завдань кримінального провадження, мають більш вагоме значення з точки зору публічного інтересу в контексті обставин, що обумовлюють необхідність застосування такого запобіжного заходу (перебуваючи на волі може переховатися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення).

За таких обставин клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Разом із тим, суд враховує, що доцільність подальшого тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 буде перевірена судом через нетривалий час, у тому числі вона може бути перевірена за клопотанням сторони захисту.

Вирішуючи у відповідності до положень ч.4 ст.183 КПК України питання про можливість застосування до обвинуваченої ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у виді застави, суд враховує наступне.

У відповідності до вимог ч.ч. 4, 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, суд керується вимогами ч.4, п.1 ч.5 ст.182 КПК України.

Суд вважає, що розмір застави повинен відповідати тяжкості кримінального правопорушень, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , та тим ступенем довіри щодо належної процесуальної поведінки обвинуваченої, який за твердженням сторони обвинувачення вчинив умисний корисливий злочин.

З урахуванням наведеного, враховуючи майновий стан обвинуваченої, яка офіційно не працює, але за її твердженням має постійне місце проживання, чого не було спростовано прокурором, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, у мінімальному розмірі, визначеному п.2 ч.5 ст.182 КПК України, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню.

В той же час, суд під час судового засідання отримав відомості про те, що обвинувачена самостійно виховує дітей.

Згідно ч.9 ст.194 КПК якщо під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд встановить, що у зв`язку із застосуванням зазначеного запобіжного заходу дитина, яка перебуває на утриманні підозрюваного, обвинуваченого, залишиться без батьківського піклування, слідчий суддя, суд зобов`язує прокурора повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та орган опіки та піклування за місцем перебування такої дитини про факт залишення дитини без батьківського піклування для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дитини, відомості про що зазначаються в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дитини, залишеної без батьківського піклування, інформує слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про місце проживання (перебування) дитини. Після отримання такої інформації слідчий, прокурор невідкладно повідомляє підозрюваного, обвинуваченого про місце проживання (перебування) дитини.

Відтак, суд вважає за необхідне зобов`язати прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та Орган опіки та піклування за місцем перебування дітей обвинуваченої ОСОБА_5 : ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про факт залишення дітей без батьківського піклування для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дітей. А також зобов`язати орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дітей ОСОБА_5 , залишених без батьківського піклування, проінформувати, суд про місце проживання (перебування) дитини. Після отримання такої інформації, зобов`язати прокурора невідкладно повідомити обвинувачену про місце проживання (перебування) її дітей.

Відповідаючи на доводи клопотання захисника ОСОБА_4 про перекваліфікацію дії обвинуваченої, суд наголошує таке питання вирішується судом у нарадчій кімнаті за результатами розгляду кримінального провадження по суті. Натомість, судом ще навіть не призначено справу до судового розгляду через неодноразові неявки до суду сторони захисту, і, в даному судовому засіданні вирішується лише клопотання обвинувачення про запобіжний захід, а тому клопотання захисника є передчасним. Суд також вважає за необхідне роз`яснити стороні захисту, що вона не позбавлена права заявити відповідне клопотання повторно у разі необхідності за наявності передбачених законом підстав.

Керуючись ст. ст.314, 369- 372, 376 КПК України, суд, -

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про перекваліфікацію дій обвинуваченої ОСОБА_5 відмовити.

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 25 вересня 2023 року.

Визначити обвинуваченій ОСОБА_5 розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачена ОСОБА_5 звільняється з-під варти після внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена ОСОБА_5 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави зобов`язати обвинувачену ОСОБА_5 після звільнення з-під варти прибувати за кожною вимогою до суду, яким розглядається кримінальне провадження, протягом дії запобіжного заходу у виді застави.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та/або проживає без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи, контактних номерів мобільного телефону;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченій наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться до суду без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали суду в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та покладених на обвинувачену обов`язків, в разі внесення застави, становить до 25 вересня 2023 року.

Зобов`язати прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні повідомити уповноважений підрозділ органів Національної поліції та Орган опіки та піклування за місцем перебування дітей обвинуваченої ОСОБА_5 : ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про факт залишення дітей без батьківського піклування для вжиття невідкладних заходів щодо тимчасового влаштування дітей.

Зобов`язати орган опіки та піклування невідкладно після тимчасового влаштування дітей ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишених без батьківського піклування, проінформувати прокурора та суд про місце проживання (перебування) дітей.

Після отримання такої інформації, зобов`язати прокурора невідкладно повідомити обвинувачену ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 про місце проживання (перебування) її дітей.

Підготовче судове засідання призначити на 31 липня 2023 року на 11:30 год., в залі судового засідання №106 Приморського районного суду м. Одеси.

В судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Ухвала в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченою, яка тримається під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 01 серпня 2023 року о 14:00 годині в залі судового засідання Приморського районного суду м. Одеси №106.

Суддя

Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

Єдиний унікальний номер справи: №522/1401/23

Номер провадження № 1-кп/ 522/698/23

Головуючий суддя ОСОБА_1