справа № 399/173/23
провадження № 1-кп/399/48/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року смт Онуфріївка

Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в смт Онуфріївка обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000126 від 22.01.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця сел. Машівка, Полтавської області, який зареєстрований по АДРЕСА_1 , місце проживання без реєстрації по АДРЕСА_2 , з 24.01.2023 року утримується в Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор" у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

представника потерпілої, адвокат ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_7 ,

встановив:

в провадженні суду перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав, що обвинувальний акт відповідає всім вимогам діючих КК України та КПК України, підстав для повернення обвинувального акта немає, підстав для закриття кримінального провадження не вбачається, кримінальне провадження підсудне розгляду Онуфріївським районним судом Кіровоградської області і є всі підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників судового провадження. Не заперечував щодо складення досудової доповіді щодо обвинуваченого.

Крім того, прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, яке обґрунтовано тим, що ризики не зменшилися, обвинувачений може переховуватися від суду, спілкуватися зі свідками, вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому іншим чином запобігти їм неможливо, окрім, як продовження дії запобіжного заходу.

Потерпіла та її представник підтримали думку прокурора щодо можливості призначення обвинувального акта до судового розгляду, не заперечували щодо доручення складення досудової доповіді щодо обвинуваченого, підтримали клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого, оскільки ризики наявні.

Захисник не заперечувала щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду, обвинувачений відніс дане питання на розсуд суду. Не заперечували щодо доручення складення досудової доповіді щодо обвинуваченого. Щодо клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинувачений відніс вирішення зазначеного клопотання на розсуд суду, захисник підтримала позицію підзахисного.

Потерпіла подала до суду цивільний позов до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди в порядку ст. 128 КПК України та просила раніше поданий нею позов до обвинуваченого про стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Представник потерпілої просив прийняти до розгляду цивільний позов потерпілої, підтримав думку потерпілої про залишення без розгляду раніше поданого цивільного позову потерпілої, та просив надати їм час для подачі клопотання про виклик свідків, які можуть підтвердити обставини, які мають значення для розгляду цивільного позову та надання квитанцій (їх копій), якими позивач підтверджує заявлені позовні вимоги.

Учасники судового провадження не заперечували щодо прийняття цивільного позову потерпілої до розгляду в порядку визначеному КПК України, зазначивши, що це право потерпілої особи, та не заперечували щодо залишення без розгляду цивільного позову потерпілої, що поданий нею раніше.

Захисник в підготовчому судовому засіданні підтримала раніше подане клопотання щодо надання дозволу на вивіз обвинуваченого до медичного закладу для огляду лікарем офтальмологом, яке обґрунтовано тим, що її підзахисний ОСОБА_3 на даний час перебуває під вартою в умовах Кропивницького слідчого ізолятора. Він є інвалідом ІІІ групи по зору. Під час спілкування із підзахисним, останній повідомив, що останнього часу стан його здоров`я значного погіршився, і він майже нічого не бачить, а в умовах Кропивницького слідчого ізолятора неможливо отримати медичну допомогу у лікарів - спеціалістів, оскільки немає такого лікаря в СІЗО, що є загальновідомою інформацією.

На підтвердження доводів клопотання, обвинуваченим в підготовчому судовому засіданні надано суду копії наступник документів - довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією від 23.10.2014 року, пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 видане на ім`я ОСОБА_3 , направлення в ПОКЛ №63 щодо ОСОБА_3 , консультативний висновок від 28.10.2015 року, виписку із історії хвороби №7020.

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника та додав, що медична частина СІЗО відмовляє йому у огляді його лікарем офтальмологом пояснюючи це тим, що такий огляд проводиться лише за рішенням суду. Та, зазначив, що у письмовій формі він не звертався ні до начальника СІЗО, ні до медичної частини про необхідність у огляді його лікарем офтальмологом, а лише в усній формі.

Прокурор відніс розгляд зазначеного клопотання захисника на розсуд суду.

Представник потерпілої заперечив щодо задоволення клопотання захисника з тих підстав, що огляд обвинуваченого щодо стану його здоров`я має проводитися первинно в установі де він тимчасово утримується, а саме в умовах ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор». В разі, якщо буде необхідність у лікуванні особи, начальник установи тимчасового тримання повинен направити до суду клопотання про необхідність у наданні особі, яка тримається під вартою медичної допомоги. Проте, до суду таке клопотання не надходило. Та, звернув увагу суду на документи, які надав обвинувачений на підтвердження його твердження, що в останній час у нього значно погіршився стан здоров`я по зору, а саме це документи 2009, 2014-2015 років, та не надав жодних документів станом на 2023 рік.

Заслухавши думку учасників судового провадження щодо можливості призначення обвинувального акта до судового розгляду, заявлені ними клопотання та думку учасників судового провадження щодо них, дослідивши матеріали судового провадження, суд дійшов наступного висновку.

Суд вважає, що кримінальне провадження за №0000126 від 22.01.2023 року підсудне Онуфріївському районному суду Кіровоградської області за територіальністю вчинення кримінального правопорушення.

Підстав для закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_8 , передбачених п.п.4-8, 10 ч.1, ч.2 ст.284 КПК України немає.

Обвинувальний акт складено відповідно до ст. 291 КПК України, підстав для повернення обвинувального акта прокурору немає.

Відповідно до ч.5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Відповідно до ч.1 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Підстави для не складання досудової доповіді визначені ч.4 ст. 314-1 КПК України, в підготовчому судовому засіданні не встановлені.

Враховуючи санкцію ч.1 ст.121 КК України суд вважає за необхідне доручити складання досудової доповіді щодо обвинуваченого Олександрійському районному сектору № 1 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області.

07.04.2023 року потерпілою подано до суду позовну заяву, яку вона у підготовчому судовому засіданні просила залишити без розгляду.

За нормами частин 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 26 КПК України встановлено принцип диспозитивності кримінального процесу, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що внесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи зазначене, прохання потерпілої про залишення раніше поданого потерпілою позову про стягнення моральної шкоди без розгляду підлягає задоволенню, а тому відсутні підстави для подальшого вирішення питання про прийняття його до розгляду.

Відповідно до ч.1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Потерпілою 04.05.2023 року пред`явлено цивільний позов у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи зазначене, вирішення цивільного позову у кримінальному провадженні підлягає в порядку ст.ст. 128-129 КПК України, а на даній стадії судового провадження слід прийняти позов до розгляду, визнати потерпілу сторону ОСОБА_5 - цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_3 - цивільним відповідачем.

Враховуючи положення ч. 5 ст. 128 КПК України, ст.ст. 43, 83 ЦПК України, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника потерпілої та надання часу для подачі клопотання про виклик свідків, які можуть підтвердити обставини, які мають значення для розгляду цивільного позову та надання квитанцій (їх копій), якими позивач підтверджує заявлені позовні вимоги.

Клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_7 про надання дозволу на вивіз затриманого ОСОБА_3 до медичного закладу для огляду лікарем офтальмологом не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до наказу Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров`я «Про затвердження Порядку взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту» від 10.02.2012 № 239/5/104, із змінами, вказаний Порядок визначає взаємодію закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту.

За положеннями п.2.3 розділу ІІ зазначеного Порядку медичне обстеження осіб, узятих під варту, здійснюється у разі їх звернення зі скаргою на стан здоров`я за ініціативою лікаря медичної частини СІЗО або адміністрації СІЗО. Під час медичного обстеження особи, узятої під варту, з метою встановлення діагнозу лікар медичної частини СІЗО використовує дані анамнезу, медичної документації, яка долучена до особової справи, результати огляду, дані лабораторних, рентгенологічних і функціональних методів дослідження. За необхідності керівництво СІЗО подає запит до закладу охорони здоров`я, який надавав медичну допомогу особі, узятій під варту, щодо результатів диспансерного, амбулаторного, стаціонарного нагляду або лікування. У випадках, коли лікарі медичної частини СІЗО не можуть самостійно встановити діагноз, начальник медичної частини СІЗО подає запит до керівництва СІЗО щодо направлення хворого на лікування до обраного закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку або залучення відповідного лікаря-фахівця закладу охорони здоров`я. Керівництво СІЗО забезпечує допуск відповідного лікаря-фахівця чи направлення хворого на лікування до обраного начальником медичної частини СІЗО закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку. Консультування, обстеження і лікування фахівцями закладів охорони здоров`я (якщо воно можливе в умовах медичної частини СІЗО) здійснюється в медичних частинах СІЗО в присутності персоналу медичної частини.

За правилами п.2.6 розділу ІІ зазначеного Порядку особа, узята під варту, має право на вільний вибір лікаря. У разі звернення особи, узятої під варту, до лікаря медичної частини СІЗО з проханням про допуск обраного лікаря-фахівця лікар медичної частини СІЗО готує медичну довідку про стан її здоров`я та запит до керівництва СІЗО. Керівництво СІЗО забезпечує допуск обраного особою лікаря-фахівця. Відшкодування витрат, пов`язаних із залученням обраного лікаря-фахівця, здійснюється за рахунок особи, узятої під варту, якій надавалась медична допомога, або її родичів.

Відповідно до пунктів 2.7-2.8 розділу ІІ зазначеного Порядку у разі необхідності в додаткових лабораторних обстеженнях, які не можуть бути проведені в медичних частинах СІЗО (наявним обладнанням, лабораторіями та обсягом медико-санітарної допомоги не передбачено проведення цих обстежень), вони проводяться на базі закладів охорони здоров`я з орієнтовного переліку. Про необхідність проведення обстеження, яке потребує вивезення особи, узятої під варту, до закладу охорони здоров`я, лікар медичної частини СІЗО готує медичну довідку про стан її здоров`я та запит до керівництва СІЗО. Керівництво СІЗО забезпечує своєчасне направлення особи, узятої під варту, на обстеження до обраного лікарем медичної частини СІЗО закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку.

Якщо за результатами огляду чи обстеження особи, узятої під варту, встановлено, що вона потребує надання медичної допомоги у закладі охорони здоров`я з орієнтовного переліку, лікар медичної частини СІЗО готує медичну довідку про стан здоров`я особи, узятої під варту, та звертається із запитом до керівництва СІЗО. Керівництво СІЗО забезпечує перевезення особи, узятої під варту, до закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку та направляє довідку про стан здоров`я особи, узятої під варту, органу або особі, в провадженні яких знаходиться кримінальна справа цієї особи. Керівництво СІЗО організовує та забезпечує цілодобову охорону особи, узятої під варту, під час лікування у закладах охорони здоров`я відповідно до вимог нормативно-правових актів Міністерства юстиції, Міністерства охорони здоров`я.

З огляду на зазначене, організація медичного огляду осіб, узятих під варту відноситься до компетенції медичної частини СІЗО та керівництва СІЗО, а не суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Європейський суд Європейський суд з прав людини у рішення від 21.04.2011 року по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» у пункті 175 вказав, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

З обвинувального акта вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який кримінальним законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років.

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24.01.2023, яка залишена без змін ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 13.02.2023 року, до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Ухвалою суду від 17.03.2023 року дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого продовжено на строк шістдесят днів, тобто до 12:00 год. 15.05.2023 року включно.

При цьому, судове провадження триває, а достатні відомості про усунення та відсутність на теперішній час тих обставин, які раніше стали підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відсутні, а отже, підстав для зміни чи скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого судом не встановлено.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2ст.183 КПК України).

Враховуючи, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного із спричиненням тяжких тілесних ушкоджень здоров`ю людини, враховуючи інші відомості про особу підозрюваного, який має зареєстроване та постійне місце проживання, не має стійких соціальних зв`язків, є обвинуваченим у вчиненні інших тяжких та особливо тяжких злочинів, наявність достатніх даних про існування ризиків переховування від слідства і суду, враховуючи можливість незаконного впливу на свідків та потерпілого, оскільки потерпілий у цьому кримінальному провадженні є свідком в іншому кримінальному провадженні відносно обвинуваченого, яке наразі перебуває на розгляді в суді, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, суд дійшов висновку про недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, яка є частиною національного законодавства України, та зазначає, що утримання під вартою не є передумовою покарання у виді позбавлення волі, але при збереженні розумної підозри відносно затриманої особи у скоєні злочину є умовою законності та відповідає реальним вимогам суспільного інтересу.

З огляду на вищезазначене, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора.

Судовий розгляд слід проводити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 314, 315, 316, 371, 372 КПК України, суд, -

постановив:

Підготовку до судового розгляду вважати закінченою.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта в кримінальному провадженні №0000126 від 22.01.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України на 15.05.2023 року на 11:15 год. у відкритому судовому засіданні в приміщенні Онуфріївського районного суду Кіровоградської області за адресою вул. Назаренка, 23 смт Онуфріївка, Кіровоградської області.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_5 поданий до суду 07.04.2023 року про стягнення з ОСОБА_3 моральної шкоди - залишити без розгляду.

Прийняти до розгляду у даному кримінальному провадженні, за правилами, встановленими КПК України, цивільний позов потерпілої ОСОБА_5 до обвинуваченого ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Визнати у даному кримінальному провадженні потерпілу сторону ОСОБА_5 - цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_3 - цивільним відповідачем.

Встановити потерпілій ОСОБА_5 строк до 15.05.2023 року для подання до суду клопотання про допит свідків, які можуть підтвердити обставини, які мають значення для розгляду цивільного позову та надання квитанцій (їх копій), якими позивач підтверджує заявлені позовні вимоги.

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_7 про надання дозволу на вивіз затриманого ОСОБА_3 до медичного закладу для огляду лікарем офтальмологом - відмовити повністю.

Зобов`язати Олександрійський районний сектор № 1 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області скласти та подати до суду в строк до 15.05.2023 року до 11:00 год. досудову доповідь щодо обвинуваченого:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця сел. Машівка, Полтавської області, громадянина України, українця, особа з інвалідністю 3 групи, освіта повна загальна середня, неодружений, непрацюючий, не маючий на утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей, в силу ст.89 КК України немаючий судимостей, зареєстрований по АДРЕСА_1 , місце проживання без реєстрації по АДРЕСА_2 , з 24.01.2023 року утримується в Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор".

Копію ухвали надіслати в Олександрійський районний сектор № 1 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області, для виконання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що відповідно до п.7 та п.8 ч.4 ст. 42 КПК України, йому, як обвинуваченому, надається право:

- отримувати роз`яснення щодо порядку підготовки та використання досудової доповіді, відмовлятися від участі у підготовці досудової доповіді;

- брати участь у підготовці досудової доповіді, надавати представнику персоналу органу пробації інформацію, необхідну для підготовки такої доповіді, ознайомлюватися з текстом досудової доповіді, подавати свої зауваження та уточнення.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на строк шістдесят днів, тобто з 16:30 год. 05.05.2023 року до 16:30 год. 03.07.2023 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику обвинуваченого, прокурору та направити до Державної установи "Кропивницький слідчий ізолятор", для виконання.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснювати професійним суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Суддя Онуфріївського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1