Справа № 635/4482/23
Провадження № 1-кс/635/726/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 18.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19 червня 2023 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 18.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, в якому останній просить накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив, що до чергової частини відділу поліції №3 Харківського РУП №1 надійшло повідомлення про те, що 18.06.2023 за адресою: смт. Високий, по вул. Київська, біля будинку №51, Харківського району та області, працівниками поліції, під час зупинки автомобіля марки «Опель-Омега» д.н.з. НОМЕР_2 , було виявлено, що посвідчення водія № НОМЕР_1 від 12.10.2022 по 12.10.2024 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 має явні ознаки підробки.

За даним фактом 18.06.2023 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 18.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

18.06.2023 в період часу з 08 години 00 хвилин до 08 години 30 хвилини, було проведено огляд місця події у відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області під час якого було виявлено та вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , дійсне з 12.10.2022 по 12.10.2024 року.

Під час огляду був присутній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який мав вищевказане посвідчення водія при собі та надай його при перевірці документів співробітниками поліції.

ОСОБА_5 , якого було опитано, пояснив, що він їздить з посвідченням водія яке має ознаки підробки з 12.10.2022 року, купував його у невідомого чоловіка, якого знайшов в мережі інтернет, а саме на сторінці соціальної мережі «Телеграм» за 4000 гривень.

Вилучене вище посвідчення водія НОМЕР_1 - 19.06.2023 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні, досягнення дієвості кримінального провадження, недопущення знищення, пошкодження та зміни вищевказаного об`єкту, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказаний об`єкт, а саме: посвідчення водія НОМЕР_1 виготовлене на ім`я ОСОБА_4 .

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Крім того, прокурор зазначає, що вищевказане посвідчення буде передано до Харківського НДЕКЦ МВС України для проведення судової експертизи документів, після чого буде прийнято рішення стосовно його зберігання

Зважаючи на викладене, оскільки вказаний предмет має важливе доказове значення у кримінальному провадженні та може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються в ході досудового розслідування, та з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення тимчасово вилученого майна, виникла необхідність накласти на зазначене майно арешт..

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, яке просить задовільнити.

Особа, у якої тимчасово вилучили вказане посвідчення водія, тобто фактичний володілець, ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився. За контактним телефоном, наявним в матеріалах справи, викликати ОСОБА_4 не виявилось можливим; в іншій спосіб, який би дав змогу викликати останнього в межах строків, передбачених ч.1 ст.172 КПК України. забезпечити участь ОСОБА_4 неможливо.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтоване, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Тимчасово вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 18.06.2023 року майно, а саме: посвідчення водія НОМЕР_1 виготовлене на ім`я ОСОБА_4 , визнано речовим доказом, має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 18.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, зберегло на собі його сліди та може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

При цьому арешт речового доказу здійснено саме з метою забезпечення його збереження у незмінному стані, усунення ризиків зміни речового доказу, знищення чи спотворення відповідних якостей речового доказу, що використовуються під час доказування фактичних обставин, що становлять предмет кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому вважає, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на зазначене в клопотанні прокурора майно.

Клопотання про накладення арешту на майно направлено до суду через систему Електронний суд з дотриманням строків ч. 5 ст. 171 КПК України.

В той час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України якщо в подальшому у застосуванні арешту відпаде потреба, володілець майна може звернутись з відповідним клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді під час досудового розслідування або до суду під час судового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,131-132,170-173КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 18.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арештна тимчасово вилучене 18.06.2023 року під час огляду місця події майно, а саме: посвідчення водія НОМЕР_1 виготовлене на ім`я ОСОБА_4

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1