Справа № 953/3170/23
н/п 1-кс/953/6698/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" вересня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України, адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у кримінальному провадженню № 0001079 від 16.09.2022,

за участю сторін кримінального провадження :

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

29 вересня 2023 року до Київського районного суду м. Харкова від захисника ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України, адвоката ОСОБА_4 надійшло клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у кримінальному провадженню № 0001079 від 16.09.2022 року, посилаючись на те, що 22.07.2023 слідчим суддею Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_6 за результатами розгляду клопотання ст. слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 постановлено ухвалу про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 18.09.2023 (включно). Проте, більше як за 1 один місяць з моменту повідомлення ОСОБА_3 про підозру органом досудового розслідування не проведено жодної слідчої чи іншої процесуальної дії за участю підозрюваного. Таким чином, подальше перебування ОСОБА_3 під вартою суперечить приписам п. 2 і 3 ч. 3 ст. 132 КПК України, відповідно до яких потреби досудового розслідування повинні виправдовувати такий ступінь втручання у права і свободи особи, а також виконане (чи виконується) завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звернулися із клопотанням про застосування запобіжного заходу. З урахуванням того, що ОСОБА_3 належним чином виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, сторона захисту заявляє про відсутність процесуальних підстав для продовження застосування щодо нього найбільш суворого запобіжного заходу - тримання під вартою. Слідчим суддею 22.07.2023 року, автоматично перенесено до тексту ухвали доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків без посилання на конкретні факти, що стверджують навіть імовірність їх існування, безпідставно зазначено про можливість ОСОБА_3 переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду тяжкість покарання, що може бути застосоване до особи за умови визнання її винуватості, не є самостійною і достатньою підставою для встановлення ризику втечі. Така обставина має значення лише у сукупності з іншими релевантними факторами. ОСОБА_3 раніше не судимий, до кримінальної відповідальності не притягався. Крім того, підозрюваний має постійне місце проживання: АДРЕСА_1 . Вказана кімната в гуртожитку належить на праві власності дружині його рідного брата ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та її матері ОСОБА_10 . Разом з ОСОБА_3 за вказаною вище адресою мешкає його цивільна дружина ( ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та двоє неповнолітніх дітей ( ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та спільна дитина - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ), чим спростовується висновок слідчого судді про відсутність міцних соціальних зв`язків та високу ймовірність втечі. ОСОБА_3 позитивно характеризується за місцем проживання, нарікань від сусідів та представників ЖЕО немає (копії характеристик додаються). Також після повідомлення про підозру слідчим не проведено повноцінний допит підозрюваного через поспіх доставити його до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу. Крім того в ухвалі відсутнє належне обґрунтування ризику знищення, переховування або спотворення ОСОБА_3 будь-якої речі чи документу, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, Не наведено жодних реквізитів будь-якого документа, не вказано ідентифікаційних ознак речі чи іншого предмета, на які ОСОБА_3 може здійснити протиправний вплив, а також матеріали досудового розслідування не містять доказів навіть ймовірного впливу ОСОБА_3 на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому кримінальному провадженні. Рішення слідчого судді про застосування запобіжного заходу, також як і клопотання слідчого не містить обґрунтування обставин, яким саме чином (способом) ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. слідчим суддею не враховано особистість та матеріальне становище підозрюваного ОСОБА_3 . Крім того слідчим суддею залишено поза увагою факт відсутності матеріальних можливостей внесення застави підозрюваним та його рідними або близькими через збройну агресію РФ, відповідно до визначеного розміру. Не врахування вказаних обставин, на переконання сторони захисту суттєво впливають на зменшення розміру визначеної застави.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_3 підтримали подане клопотання та просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти клопотання заперечувала та зазначила, що захистом та підозрюваним не доведено обставин того, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України ризики, які були враховані при обранні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли, та не зменшились. Крім того зазначила, що доводи сторони захисту фактично зводяться до незгоди з прийнятим рішенням слідчим суддею про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Наведені обставини у клопотанні наразі не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу, оскільки вони були предметом розгляду у суді першої інстанції, а також переглядались судом апеляційної інстанції, за наслідками якого ухвала слідчого судді від 22.07.2023 року про застосування запобіжного заходу залишена без змін. Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, про які наразі стороною захисту не зазначено. У кримінальному провадженні проводиться ряд слідчих дій. ОСОБА_3 під час допиту у якості підозрюваного відмовився від надання показів відповідно до ст. 63 Конституції України. Таким чином, посилання сторони захисту на не здійснення його повторного допиту протягом місяця, не є підставою для зміни запобіжного заходу. Також власниками приміщення за яким просить сторона захисту обрати цілодобовий домашній арешт ОСОБА_3 є дружина його рідного брата ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та її матір ОСОБА_10 , проте зазначені особи не надали власну згоду щодо застосування цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного у житловому приміщенні, що належить їм на праві власності. На даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тому відсутні правові підстави для зміни запобіжного заходу, просила у задоволенні клопотання відмовити.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши учасників процесу, суд приходить до таких висновків.

Судом встановлено, що в провадженні відділу розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами, злочинними організаціями, СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001079 від 16.09.2022 за підозрою ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_3 та ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України..

21.07.2023 ОСОБА_3 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та 22.07.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України.

22.07.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб., за наслідками розгляду якого клопотання задоволено, застосовано до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів, до 18 вересня 2023 року (включно). Визначено суму застави у розмірі 805 200 грн. (вісімсот п`ять двісті тисяч) грн.

Правова кваліфікація дій підозрюваного ОСОБА_3 - ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України. тобто підозрюється у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушеннь, пов`язаних з виготовленням, зберіганням, перевезенням, пересиланням, з метою збуту, а також збут підроблених голографічних захисних елементів, вчинених організованою групою, за які передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років.

Слідчим суддею 22.07.2023 року встановлено існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваного: переховуватися від органів досудового розслідування; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

За наслідками апеляційного перегляду ухвалу слідчого судді від 22.07.2023 року залишено без змін ухвалою Харківського апеляційного суду від 01.08.2023 року.

За частиною 1 статті 201 КПК, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. При цьому за частиною 3 статті 201 КПК, до клопотання мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання, а за частиною 4 статті 201 КПК, клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Тобто обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, та внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження. Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу.

Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

Однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Згідно зі ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

На заявника покладається обов`язок довести ті обставини, на які він посилається при зверненні до суду.

Відповідно до ухвали слідчого судді Київського районного суду від 22.07.2023 року, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України. Встановлено існування ризиків зазначених у клопотанні.

Посилання сторони захисту на не врахування під час застосування запобіжного заходу данних про особу підозрюваного, а саме : неповнолітньої дитини, спростовується відомостями зазначеними в ухвалі слідчого судді, дані обставини були враховані та зазначені.

Посилання сторони захисту на не належне обґрунтування ризиків під час застосування запобіжного заходу, свідчить про не згоду з прийнятим рішенням, яке залишено без змін судом апеляційної інстанції та не є підставою для зміни запобіжного заходу відповідно до ст. 200 КПК України.

Доводи сторони захисту про відсутність підтвердження існування ризиків суд визнає безпідставними.

При цьому, суд звертає увагу, що КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

За таких обставин суд вважає, що оскільки на цей час ОСОБА_3 підозрюєься у вчиненні особливо тяжких умисних злочинів, враховуючи те, що на цей час продовжують існувати встановлені ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на який вказує прокурор, застосування обвинуваченому тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та узгоджується з вимогами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і практикою ЄСПЛ, зокрема, правовим позиціям, викладеним в п. 79 Рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011, а також в рішеннях ЄСПЛ у справах «Летельє проти Франції», «Лабіта проти Італії».

Посилання сторони захисту на позивну характеристику підозрюваного ОСОБА_3 , вперше притягнення до кримінальної відповідальності, наявності на утриманні неповнолітньої дитини, як на підставу для зміни запобіжного заходу судом не приймається до уваги, оскільки дані відомості не спростовують та не мінімізують наявних ризиків, передбачених п.п.1,2,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, запобігти яким в даному випадку може лише застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою. Крім того, зазначені обставини існували на час інкримінованих підозрюваному дій, однак, згідно підозри, вони не стали для нього стримуючим фактором. Та були предметом розгляду під час застосування запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, оскільки об`єктивних даних, які свідчать про обставини, які існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, стороною захисту не зазначено, тому суд приходить до висновку, що подане клопотання про зміну запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 201, 372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ

У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України, адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт у кримінальному провадженню № 0001079 від 16.09.2022 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1