Провадження №1-кп/127/800/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000281, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 березня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебувають матеріали кримінального провадження №0000281 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

В судовому засіданні прокурор вважала за можливе призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні також заявила суду клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 діб, яке мотивувала тим, що підставами для продовження вказаного запобіжного заходу є наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, з яких: переховування обвинуваченого від суду, оскільки ОСОБА_5 усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує уразі визнання винним. Крім того, ОСОБА_5 уже ухилявся від досудового розслідування у зв`язку з чим був оголошений в розшук і тривалий час переховувався; незаконного впливу на свідків, оскільки згідно ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників отримує усно, а допитані свідки у кримінальному провадженні є його знайомими; може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки офіційно не працевлаштований. Запобігти переліченим ризикам шляхом застосування будь-якого іншого, більш м`якого запобіжного заходу, ніж взяття під варту, не представляється можливим. На думку прокурора вказані ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному конкретному випадку є недоцільним і саме - тримання під, вартою може запобігти зазначеним ризикам.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 не заперечила проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, заперечила щодо клопотання прокурора, надала суду письмові заперечення. Просила суд змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю. Також надала суду клопотання про витребування у власника та держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань - Офісу Генерального прокурора повних відомостей з електронної інформаційної системи Єдиний реєстр досудових розслідувань у кримінальному проваджені № 00000281 від 02.03.2020, які були внесені до вказаної бази згідно вимог КПК України в порядку та обсягах, передбачених «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення» затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298 в повному об`ємі по всіх розділах: «Основні відомості», «Кримінальні правопорушення», «Рух провадження», «Прикріплені файли» у вигляді роздруківок, доступ до якої знаходиться у відповідальних осіб Офісу Генерального прокурора.

Обвинувачений не заперечив проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, заперечив щодо клопотання прокурора про продовження йому запобіжного заходу, просив суд обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, підтримав клопотання захисника про витребування з Офісу Генерального прокурора повних відомостей.

Прокурор заперечила проти задоволення клопотання сторони захисту про витребування відомостей, оскільки всі матеріали досудового розслідування, передбачені ст. 290 КПК України, були відкриті стороні захисту і з якими вона була ознайомлена.

Заслухавши думку учасників процесу суд дійшов наступного висновку.

Кримінальне провадження підсудне Вінницькому міському суду Вінницької області.

Підстави для прийняття рішення, передбаченого пунктами 1-4 ч.3 ст. 314 КПК України відсутні.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Враховуючи зазначене, суд вважає, що обвинувальний акт може бути призначений до судового розгляду, який слід призначити у відкритому судовому засіданні, оскільки відсутні підстави, передбачені ч.2 ст. 27 КПК України.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні, відповідно до ч.1 ст. 31 КПК України провести суддею одноособово.

Вислухавши думку учасників судового провадження щодо клопотання про витребування документів, суд вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, надання витягу з Реєстру на всіх стадіях кримінального провадження, а також копії інформації, яка міститься у Реєстрі, у конкретному кримінальному провадженні до закінчення досудового розслідування здійснюється Реєстраторами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування та нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у ньому. Держатель надає відомості з Реєстру з додержанням вимог КПК України та Закону України «Про захист персональних даних».

У вищевказаному Положенні передбачено обсяг відомостей, що вносяться до ЄРДР та порядок їх внесення.

Перелік відомостей, які вносяться до ЄРДР зазначено в главі 2 «Порядок внесення відомостей до Реєстру» розділу І «Основні засади ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Суд враховує, що витребування вищезазначених документів зумовлене необхідністю встановлення істини по кримінальному провадженню, витребувана інформація має безпосереднє значення для розгляду справи, з метою перевірки фактів дотримання вимог КГТК при реалізації своїх повноважень органом досудового розслідування та оцінки доказів з точки зору належності, допустимості і достовірності, а сторона захисту можливості отримати її самостійно не має.

При цьому суд звертає увагу на наступне.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, доступ до Єдиного реєстру досудових розслідувань передбачений лише для держателя, прокурорів, слідчих, детективів та інших уповноважених користувачів.

Реєстр, як визначено в п. 2 глави І розділу І вказаного Положення, - це створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних. Відповідно до якої здійснюються збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 2 цього розділу, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесенні до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства, яким врегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.

Відповідно до п. 4, 8 цієї глави Держателем Реєстру є Офіс генерального прокурора, а реєстраторами Реєстру є: прокурори, у тому числі керівники органів прокуратури; керівники органів досудового розслідування; керівники органів дізнання; слідчі органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень; дізнавачі підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань, а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Пунктом 5 глави 4 розділу І цього Положення визначено, що надання витягу з Реєстру на всіх стадіях кримінального провадження, а також копії інформації, яка міститься у Реєстрі, у конкретному кримінальному провадженні до закінчення досудового розслідування здійснюється Реєстраторами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування та нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у ньому.

Щодо Держателя Реєстру Офісу Генерального прокурора, - то у взаємозв`язку із наведеною нормою п. 5, на підставі наступного пункту шостого Положення, він надає відомості з Реєстру з додержанням вимог КПК України та Закону України «Про захист персональних даних» у кримінальних провадженнях, в яких стадія досудового розслідування закінчена.

Велика Палата Верховного Суду в Постанові від 26.03.2019 (справа № 807/1456/17, провадження №11-1460 апп18) зазначила, що діяльність уповноважених службових осіб правоохоронних органів щодо інформаційного наповнення ЄРДР полягає в офіційному фіксуванні здійснених у кримінальному провадженні процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень і є похідною від них.

Такий висновок узгоджується із п. 4 розділу VI «Контроль та нагляд» Положення зазначеного розділу, яким передбачено, що в разі встановлення фактів невідповідності внесеної до Реєстру інформації матеріалам кримінального провадження або її неповноти вживаються заходи щодо усунення виявлених порушень.

Отримання повної інформації з Єдиного реєстру досудових розслідувань шляхом витребування від Держателя реєстру доказів роздруківок з Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №0000281 від 02.03.2020 року відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України та Положенню про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298.

Пунктом 6 глави 4 розділу 1 Положення встановлено, що Держатель надає відомості з Реєстру з додержанням вимог КПК України та Закону України «Про захист персональних даних».

Тобто, Положенням передбачено, що Офіс Генерального прокурора як Держатель Реєстру, маючи у повному обсязі доступ до відомостей внесених до Реєстру, уповноважений надавати відомості з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Проте, форма, у якій відображаються повні відомості з Реєстру по конкретному кримінальному провадженні не передбачена Положенням як і не передбачена технічна можливість копіювання держателем повної інформації з Реєстру - електронної бази даних.

Глава 4 розділу 1 Положення «Надання відомостей з Реєстру» передбачає лише надання відомостей з Реєстру у вигляді витягу, форма якого наведена у додатку 6 Положення. При цьому, Витяг з Реєстру містить лише визначений п. З глави 4 Розділу 1 перелік відомостей з Реєстру, тобто не є документом, що містить повні відомості з Реєстру

У зв`язку з цим, витребування документів за ухвалою суду є належним способом отримання доказів, адже технічна можливість скопіювати інформацію з Єдиного реєстру досудових розслідувань як з електронної бази даних у порядку тимчасового доступу не передбачена чинним Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298.

Таким чином, витребування підлягає виконанню саме шляхом надання держателем Єдиного реєстру досудових розслідувань роздруківок з Єдиного реєстру досудових розслідувань, які будуть відображати повну інформацію (повні відомості) по кримінальному провадженню № 0000281 від 02.03.202. Такі роздруківки по розділам можливо виготовити при відкритті ЄРДР по конкретному кримінальному провадженню шляхом механічного друку кожної сторінки, яка послідовно відкривається в реєстрі, без окремого копіювання, шляхом створення нового документу.

Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу, суд приймає до уваги, що ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 20 лютого 2023 року обвинуваченому продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Враховуючи наведене та дослідивши матеріали обвинувального акту суд вважає, що обвинуваченому необхідно продовжити строк тримання під вартою, в зв`язку з тим, що він обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до строком до 12 років з конфіскацією майна. Також враховуючи особу обвинуваченого, його вік і стан здоров`я, матеріальний стан, те що він ніде не працює, усвідомлюючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, може ухилятися від суду, оскільки раніше досудовим розслідуванням був оголошений в розшук і тривалий час переховувався, впливати на свідків, які є його знайомими, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому суд, враховує вимоги ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод», фактичні обставини справи, особи обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, зокрема, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому суд не вбачає обґрунтованих підстав для можливості застосування іншого запобіжного заходу, альтернативного триманню під вартою як такого, що недостатній для запобіганню ризикам та виконанню обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України") після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК (абз.5 п.18 Листа ВССУ № 511-550/0/4-13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України»).

На думку суду, в клопотанні обґрунтовано наявність низки ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, враховуючи обставини кримінального правопорушення, їх наслідки, тяжкість покарання за скоєний злочин, особу обвинуваченого, наявність стримуючих факторів соціального характеру, тому суд під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що обвинувачений перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. При цьому, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу судом не встановлено.

З огляду на вищенаведене, враховуючи те, що прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що вказані в клопотанні ризики є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним та неможливим і саме тримання під вартою може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, а тому дане клопотання суд вважає обґрунтованим, доведеним та таким, що підлягає до задоволення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, судом врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи зазначене, приписи ст.ст. 177, 194 КПК України, суд вважає, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, тому переконується в доцільності продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 197, 199, 314-316, 369, 370, 372 КПК України, ст. 5 Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод» суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_4 по витребування повних відомостей з Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

Витребувати у власника та держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань - Офісу Генерального прокурора (01601, Україна, м. Київ, вул. Різницька, 13/15) повних відомостей з електронної інформаційної системи Єдиний реєстр досудових розслідувань у кримінальному проваджені № 00000281 від 02.03.2020, які були внесені до вказаної бази згідно вимог КПК України в порядку та обсягах, передбачених «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення» затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298 в повному об`ємі по всіх розділах: «Основні відомості», «Кримінальні правопорушення», «Рух провадження», «Прикріплені файли» у вигляді роздруківок, доступ до якої знаходиться у відповідальних осіб Офісу Генерального прокурора.

В задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника адвоката ОСОБА_4 про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з утримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю - відмовити.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 строк тримання під вартою на 60 (шістдесят) діб.

Ухвала суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою діє з 18 квітня 2023 року по 16 червня 2023 року включно.

Копію ухвали суду направити начальнику Державної установи «Вінницька установа виконання покарань ( №1)».

Судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, призначити на 10:15 год. 26 квітня 2023 року.

Судовий розгляд провести суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу обвинуваченому може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду впродовж 5 днів з дня її проголошення, в іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: