ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/235/23 Справа № 712/4475/23 Категорія: ст. 304 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 травня 2023 року про повернення скарги ОСОБА_6 на бездіяльність заступника начальника слідчого відділу УСБУ в Черкаській області ОСОБА_7 щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в :

05 травня 2023 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на бездіяльність заступника начальника слідчого відділу УСБУ в Черкаській області ОСОБА_7 щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги зазначав про те, що 04 квітня 2023 року направив заяву до Центрального управління СБУ, в якій вказується про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 358, 212, 209 КК України, до яких має відношення ТОВ «Черкаський Турборемонтний завод».

Вказана заява про вчинення злочину, за повідомленням Центрального управління СБУ, була переадресована до слідчого відділу УСБ України в Черкаській області.

03 травня 2023 року скаржник отримав відповідь від заступника начальника слідчого відділу УСБУ України в Черкаській області ОСОБА_7 , в якій вказувалося про те, що відомості про вчинення злочину не внесені до ЄРДР, а заява ОСОБА_6 перенаправлена до ГУНП в Черкаській області для прийняття відповідного процесуального рішення.

ОСОБА_6 вважає, що в діях заступника начальника слідчого відділу УСБ України в Черкаській області вбачається бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР по його заяві про чинення кримінального правопорушення, а тому просив зобов`язати відповідальну особу Служби Безпеки України внести відомості до ЄРДР, які викладені в письмовій заяві ОСОБА_6 від 04.04.2023.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 травня 2023 року подану ОСОБА_6 скаргу, було повернуто з тих підстав, що скарга не підсудна Соснівському районного суду м. Черкаси.

На вказану ухвалу слідчого судді ОСОБА_6 подав 11 травня 2023 року апеляційну скаргу через систему електронний суд, в якій просив поновити строки на оскарження ухвали слідчого судді від 05.05.2023 та скасувати вказану ухвалу, прийнявши рішення, яким визнати неправомірними дії заступника начальника слідчого відділу УСБ України в Черкаській області ОСОБА_7 по невнесенню до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, за його заявою, поданою 04.04.2023 та зобов`язати відповідальну особу Служби Безпеки України внести відомості до ЄРДР, які викладені в письмовій заяві ОСОБА_6 від 04.04.2023.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, скаржник вказує, що даний висновок слідчого судді, на думку скаржника, є не вірним та передчасним, оскільки в самій скарзі він оскаржує бездіяльність заступника начальника слідчого відділу УСБ України в Черкаській області ОСОБА_7 , який листом повідомив ОСОБА_6 , що відомості про злочин не внесені до ЄРДР, а його заява направлена за належністю до ГУНП України в Черкаській області для прийняття відповідного процесуального рішення.

Також просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, оскільки копію ухвали отримав лише 10.05.2023 року через систему «Електронний суд».

Відповідно до ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п?яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Статтею 117 КПК України визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи, що ОСОБА_6 не був присутній під час проголошення оскаржуваної ухвали слідчого судді, а в наданих матеріалах відсутні відомості про вручення скаржнику копії ухвали, а наведені ним причини пропуску строку на апеляційне оскарження колегія суддів апеляційного суду вважає поважними, тому клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню.

Скаржник ОСОБА_6 просив розглядати апеляційну скаргу без його участі, зацікавлена особа - заступник начальника слідчого відділу УСБУ в Черкаській області в судове засідання не з`явився, повідомлявся у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте таке право не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до положень частини 1 статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов?язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов?язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження має відбуватись з дотриманням певних умов.

Главою 26 КПК визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким (заявником, потерпілим, підозрюваним, володільцем майна тощо) такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Повертаючи ОСОБА_6 скаргу, слідчий суддя дійшов висновку, що орган досудового розслідування бездіяльність якого оскаржує заявник, територіально не відноситься до Соснівського районного суду м. Черкаси, оскільки заяву про вчинення злочину, скаржник подавав безпосередньо до Центрального управління СБУ, а тому не підлягає розгляду цим місцевим судом.

Проте з таким висновком слідчого судді апеляційний суд не погоджується та вважає вказані посилання в ухвалі передчасними.

Так, встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 звернувся до Центрального управління СБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, до якого має відношення ТОВ «Турборемонтний завод».

За результатом розгляду вказаної заяви, як зазначає ОСОБА_6 , його повідомили, що заява зареєстрована вх. № Б-4515 від 04.04.2023 та передана до слідчого відділу УСБУ в Черкаській області.

З листа від 24.04.2023 № 6/Б-168/9/31, який підписаний заступником начальника СВ УСБУ в Черкаській області ОСОБА_7 вбачається, що досудові розслідування кримінальних проваджень за фактом вчинення кримінальних правопорушень ,передбачених ст. 209 КК України не підслідні слідчим підрозділам органів безпеки, тому заяву ОСОБА_6 було пере направлено до ГУ НП в Черкаській області для прийняття відповідного рішення.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 розділу III КПК.

Так, ч. 1 ст. 306 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Тобто, законом не встановлено критерій визначення місцевого суду (за місцем знаходження органу досудового розслідування, або вчинення кримінального правопорушення чи ін.) слідчий суддя якого розглядає таку категорію справ.

Таким чином, територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора главою 26 розділу III КПК чітко не визначено.

Разом з тим, оскільки законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування чи здійснюється досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Отже, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, у тому числі, за скаргами на рішення, дії або бездіяльність слідчого, прокурора здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів ДБР; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

В чинному кримінальному процесуальному законі визначено органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні структурні підрозділи державних установ слідчі підрозділи та підрозділи детективів. При цьому, згідно п. 8 ч. 1 ст. 3 КПК керівником органу досудового розслідування є начальник Головного слідчого управління, слідчого управління, відділу, відділення органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу ДБР, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю НАБУ та його заступники, які діють у межах своїх повноважень.

Виходячи з дефініції поняття «керівник органу досудового розслідування» можна зробити висновок про те, що можуть бути створені такі органи досудового розслідування: в органі Національної поліції, органі безпеки, органі, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органі ДБР: головне слідче управління; слідче управління; відділ; відділення; у Національному антикорупційному бюро України: головний підрозділ детективів; підрозділ детективів; відділ детективів; підрозділ внутрішнього контролю.

З огляду на зазначене, в органі Національної поліції, органі безпеки, органі, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органі ДБР, Національному антикорупційному бюро України створено розгалужену систему органів досудового розслідування.

Для визначення того, до якого місцевого суду може бути подано скаргу на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР, ключове значення мають дві підстави: територіальна юрисдикція місцевого суду; знаходження органу досудового розслідування в межах відповідної територіальної юрисдикції місцевого суду.

Згідно з п. 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого поширюється на відповідну територію.

Таким чином, юрисдикція місцевого суду поширюється на відповідний район або кілька районів, район у місті, місто або місто і певний район навколо нього.

Для визначення місця знаходження органу досудового розслідування необхідно проаналізувати структуру правоохоронного органу, оскільки орган досудового розслідування є одним зі структурних підрозділів такого органу та, відповідно, розташований за місцем знаходження такого правоохоронного органу.

З наведеного вбачається, що слідчий суддя не повністю дослідив матеріали справи, не звернув увагу на те, що заява ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення, яка спершу була адресована до Центрального управління СБУ, перенаправлена до слідчого відділу УСБУ в Черкаській області, як до органу досудового розслідування, що територіально відноситься до юрисдикції Соснівського районного суду м. Черкаси, і скаржник оскаржує саме бездіяльність заступника начальника слідчого відділу СБУ в Черкаській області, тому дійшов помилкового висновку, що вказана скарга не підсудна Соснівському районному суду м.Черкаси. Право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого судді, прокурора, керівника слідчого органу, слідчого є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому. Отже, в даному випадку, будь-яке обмеження учасників процесу щодо доступу до правосуддя є процесуально неприпустимим.

За викладеним, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді від 05 травня 2023 року про повернення скарги винесена без додержання вимог кримінального процесуального закону, а тому підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду цієї скарги у суді першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 309, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд , -

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 травня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05 травня 2023 року, скасувати.

Матеріали за поданою скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність заступника начальника слідчого відділу УСБУ в Черкаській області ОСОБА_7 щодо невнесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, направити до Соснівського районного суду м. Черкаси для розгляду по суті поданої скарги.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: