Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/215/2023 Справа № 641/1157/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2023 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001419 від 13.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 355, ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 357, ч.1 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшло вказане кримінальне провадження.

Прокурором у підготовчому судовому засіданні заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів при цьому зазначено, що ризики встановлені під час застосування обвинуваченому запобіжного заходу, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1ст. 177 КПК України не перестали існувати.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив визначити йому заставу.

Захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_6 також заперечували проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на необґрунтованість підозри, а також недоведеність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, просили визначити обвинуваченому заставу.

Потерпілий підтримав клопотання прокурора.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 15.12.2022 року щодо ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було продовжено в тому числі ухвалою суду.

Відповідно до ч. 1ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Суд вважає встановленим існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченого переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Суд також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у скоєнні злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що відповідно до положень ст.12 КК України відноситься до тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до десяти років; вік обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, а саме те, що обвинувачений не одружений; зареєстрований як ФОП; має зареєстроване місце проживання; на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває; раніше не судимий.

Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки така обставина свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитись від суду.

При цьому, суд зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує, не є безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України, беручи до уваги суворість передбаченого покарання за інкримінований злочин, що є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування від суду.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд враховує, що судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні не завершено, свідки не допитані, а тому існує певна ймовірність того, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків та потерпілого з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Під час розгляду клопотання прокурора судом вивчалась можливість застосування щодо ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, на теперішній час існування ризиків, що стали підставою для обрання зазначеного запобіжного заходу продовжують мати місце і не зменшились та з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність обставин, що мають вагоме значення для вирішення цього питання, суд доходить висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим та не може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому вважає за необхідне продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Зважаючи, що спливає строк дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за відсутності підстав для скасування або зміни запобіжного заходу, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та продовжити дію існуючого запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства щодо потерпілого, суд не вбачає підстав для визначення розміру застави у вказаному кримінальному провадженні відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Таким чином, у задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисників про зміну запобіжного заходу слід відмовити.

Крім того, у вказаному кримінальному провадженні потерпілим було заявлено цивільний позов до обвинуваченого.

В підготовчому судовому засіданні захисником обвинуваченого ОСОБА_7 заявлено клопотання про залишення вказаної позовної заяви без руху. В обґрунтування клопотання зазначив, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Захисник ОСОБА_6 та обвинувачений підтримали вказане клопотання.

Прокурор заперечувала проти залишення заяви без руху, вказала, що остання відповідає вимогам кримінального процесуального та цивільного процесуального законодавства.

Потерпілий покладався на розсуд суду.

Вивчивши матеріали позовної заяви, заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 4, 5 ст. 128 КПК особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого. Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, всупереч вимог пп.2, 3, 4, 5, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України в позовній заяві не зазначено ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін у справі, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом направлення до Комінтернівського районного суду м. Харкова уточненої позовної заяви, оформленої у відповідності до ст. 175, 177 ЦПК України.

З огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 128, 177, 178, 183, 197, 315, 369, 372, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисників про зміну запобіжного заходу.

Задовольнити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, строком до 30 червня 2023 року включно.

Цивільний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди залишити без руху, надавши ОСОБА_4 строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом семи днів з дня отримання даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк цивільний позов підлягає залишенню без розгляду.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Роз`яснити, що для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст ухвали проголошено 08.05.2023 року.

Суддя- ОСОБА_1