Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6588/23
У Х В А Л А

30 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , арбітражного керуючого ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції), прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ТОВ «БНК-Україна» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000082 від 05.04.2022,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «БНК - Україна» в особі арбітражного керуючого ОСОБА_3 звернулося із клопотанням, про скасування арешту майна, накладеного постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 на рахунки ТОВ «БНК - Україна».

В обґрунтування скарги її автор зазначив, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження №0000082 від 05.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 накладено арешт на грошові кошти ТОВ «БНК-Україна» на рахунках в АБ «УКРГАЗБАНК» з метою забезпечення збереження речових доказів.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.09.2022 скасовано накладений вказаною постановою арешт в частині заборони здійснення видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Поряд з цим, постановою Господарського суду Львівської області від 24.05.2023 у справі № 914/2450/22 ТОВ «БНК -Україна» визнано банкрутом і відкрито ліквідаційну процедуру, призначено ліквідатором товариства ОСОБА_3 .

Вважає накладення арешту необґрунтованим та у таким в якому відпала потреба. Зазначає, що на даний час відсутні будь-які докази, які підтверджують, що кошти на арештованих рахунках набуті кримінально-протиправним шляхом та є об`єктом кримінально протиправних дій, а тому правова підстава для їх арешту відсутня.

Стверджує, що накладений арешт блокує процес виявлення та повернення майна, що становить ліквідаційну масу банкрота і перешкоджає можливості реалізації прав кредиторів.

Разом з тим зазначає, що досудове розслідування проводиться тривалий час, а тому усі процесуальні дії проведено.

Крім цього, наводить доводи щодо необґрунтованості постанови, якою накладено арешт на майно та її невмотивованості, зокрема, у ній відсутнє покликання на визнання арештованого майна у кримінальному провадженні речовим доказом.

Просить скасувати накладений арешт.

Автор клопотання у судовому засіданні таке підтримав з наведених мотивів.

Прокурор у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши учасників справи, дослідивши надані матеріали слідчий суддя дійшов до такого.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 частини 1 статті 174 КПК).

З`ясовано, що постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 в межах кримінального провадження № 0000082 від 05.04.2022, яке розслідувалося за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України, з покликанням на п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК, накладено арешт на грошові кошти ТОВ «БНК - Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 чи на зберіганні у Акціонерному банку «УКРГАЗБАНК».

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.09.2022 частково задоволено скаргу ТОВ «БНК - Україна», скасовано арешт, накладений постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва від 12.04.2022 року на грошові кошти, які належать Товариству з обмеженою відповідальністю «БНК - Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_2 чи на зберіганні у Акціонерному банку «УКРГАЗБАНК» в частині заборони здійснення видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

За наслідками розгляду клопотання про скасування арешту майна в межах його доводів, слідчий суддя не знаходить підстав для його задоволення.

Так, доводи про відсутність будь-які доказів, які підтверджують, що кошти на арештованих рахунках набуті кримінально-протиправним шляхом та є об`єктом кримінально протиправних дій, а тому арешт накладено необґрунтовано, є неспроможними, оскільки як вбачається із змісту рішення про накладення арешту, останній накладено не з цих підстав.

Крім цього, правомірність рішення про накладення арешту вже була предметом перевірки слідчого судді (справа № 758/6144/22).

Поряд з цим, слідчим суддею також не приймається до уваги аргумент заявника, щодо необхідності скасування арешту майна, через визнання ТОВ «БНК - Україна» банкрутом, з огляду на наступне.

Дійсно, ч. 1 ст. 59 Кодексу України з процедур банкрутства зазначає, що з дня ухвали господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури скасовуються арешти, накладені на майно боржника, визнаного банкрутом, та інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Накладення нових арештів або інших обмежень щодо розпорядження майном банкрута не допускається.

Однак при цьому, необхідно розмежовувати правову природу арешту у господарському (цивільному) та кримінальному провадженнях.

Так, метою арешту майна під час розгляду цивільних або господарських проваджень є забезпечення виконання майбутнього судового рішення у вказаних справах, в той час, як у кримінальному процесі, арешт майна має інше завдання це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження, який реалізується шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, з метою збереження речових доказів, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З наведеного вбачається, що правова природа даних арештів відрізняється своєю метою, а тому, слідчий суддя приходить до висновку, що скасування арешту майна, який було накладено у кримінальному провадженні, не може здійснюватися внаслідок лише визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури господарським судом, оскільки арешт у кримінальному провадженні накладений з метою реалізації та дієвості саме кримінального провадження (ухвала ВАС від 05.10.2020 у справі №991/7851/20).

Також, в клопотанні зазначено, що накладений арешт перешкоджає задоволенню інтересів кредиторів у процедурі банкрутства, проте конкретне обґрунтування вказаного доводу не наводиться, зокрема, відсутні відомості щодо наявності коштів на арештованому рахунку, які могли б бути використані для погашення кредиторських вимог.

Крім того з`ясовано, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершено, а тому не має підстав вважати, що в подальшому арешті майна відпала потреба.

Отже, підстави для задоволення клопотання на даний час відсутні.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання арбітражного керуючого ОСОБА_3 про скасування арешту майна ТОВ «БНК-Україна» у кримінальному провадженні № 0000082 від 05.04.2022 - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1