Справа № 369/4001/23
Провадження №1-кс/369/910/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2023 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах: ОСОБА_4 про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах: ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Зазначила, що ухвалою слідчого суді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_5 від 27.01.2023 року, клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000001 від 03.01.23 року - задоволено.

Крім того, накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_4 , які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль» у розмірі 600 000,00 (шістсот тисяч гривень) 00 копійок, шляхом заборони будь-кому розпоряджатись, користуватись та відчужувати вказану суму коштів.

Клопотання щодо накладання арешту обґрунтовано тим, що на сьогодення триває досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що між КП «Вишнівськтеплоенерго» (Покупець) та ТОВ «АВС ЕНЕРДЖІ» (Продавець) укладено правочин, за умовами якого Продавець мав передати покупцю товар (деревина дров`яна промислового використання) у обсязі 25000 м3 на загальну суму 26 250 000,00 гривень. Свої зобов`язання відповідно до умов договору ТОВ «АВС ЕНЕРДЖІ» перед КП «Вишнівськтеплоенерго» не виконало, надлишок отриманих коштів не повернуло.

В подальшому попереднім слідством, було здійснено тимчасовий доступ до руху грошових коштів на рахунку ТОВ «АВС ЕНЕРДЖІ». Згідно вилученої інформації встановлено, що грошові кошти в сумі 600 000, 00 (шістсот тисяч гривень) 00 копійок, були перераховані на рахунок № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль» на ОСОБА_4 .

Отже, з висновку суду, необхідність в арешті грошових коштів, зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування буде вирішена подальша доля вказаних доказів.

Аналізуючи спірні відносини, звертає увагу суду на наступні обставини.

ФОП ОСОБА_4 під час здійснення господарської діяльності здійснює аналіз контрагентів з якими планується співпраця. Так, станом на момент укладання правочину з ТОВ «АВС ЕНЕРДЖІ» останній не був припиненим або ліквідованим, реєстрація цієї юридичної особи не скасована, інформація про нього наявна в загальнодоступних реєстрах.

На запит Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 були надані докази, які пояснюють походження лісопродукції, яка відповідно до умов договору була передана ТОВ «АВС ЕНЕРДЖІ».

Крім того, долучено до матеріалів справи виписки з банківських рахунків, копії правочинів та відповідних актів приймання-передачі. Отже, зрозуміло що у ланцюгу постачання, коли лісоматеріали покупаються на підставі договору, за них перераховуються кошти у повній мірі, складаються акти приймання-передачі, потім укладається правочин за яким товар передається, враховуючи принципи розумності та справедливості, має наступити момент розрахунку, тобто перерахування коштів, які в свою чергу не роблять дану операцію фіктивною.

Не дивлячись на велику кількість осіб з яким співпрацює ФОП ОСОБА_4 , особа є добросовісним підприємцем, а отже у нього не виникає додаткового обов`язку з контролю за дотриманням контрагентами виконання умов своїх правочинів, а відтак не може особа зазнавати негативних наслідків щодо діянь інших осіб, які перебувають поза межами його впливу.

На підставі викладеного, адвокат просила суд задовольнити клопотання шляхом зняття арешту з рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль».

У судове засіданні заявник не з`явився.

Представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 подала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, якій просила задовольнити клопотання про скасування арешту майна у повному обсязі.

Відповідно до ст. 174 КПК України слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності учасників справи.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього документи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до ухвали слідчого судді ОСОБА_5 від 27.01.2023 року, клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000001 від 03.01.23р. - задоволено.

Накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_4 , які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль» у розмірі 600 000,00 (шістсот тисяч гривень) 00 копійок, шляхом заборони будь-кому розпоряджатись, користуватись та відчужувати вказану суму коштів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах: ОСОБА_4 про скасування арешту накладеного на майно згідно ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі № 369/1138/23 від 27.01.2023 року не містить належного обґрунтування обставин чи посилання на належні та допустимі докази на користь того, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба.

Слідчий суддя вважає, що оскільки на час надходження до суду клопотання про скасування арешту кримінальне провадження №0000001 від 03.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. не є закритим, здійснюється досудове розслідування, а відтак, потреба в подальшому застосуванні арешту не відпала.

Підстав для скасування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 170-174, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах: ОСОБА_4 про скасування арешту майна - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1