Справа № 645/3319/23
Провадження № 1-кс/645/782/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого дізнавача СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000381 від 11.07.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,-

в с т а н о в и в:

12.07.2023 року до суду надійшло клопотання старшого дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської оружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000381 від 11.07.2023 року, вилученого під час огляду місця події 11.07.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 11.07.2023 року працівниками поліції у складі автоекіпажу 4103, за адресою, м. Харків, б-р Б. Хмельницького, 32/38 був виявлений громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав для перевірки посвідчення водія серії НОМЕР_1 , на ім`я останнього з ознаками підробки (ІТСІПНП № 8154). За даним фактом СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області розпочато кримінальне провадження за № 0000381, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України. 11.07.2023 року в період часу з 09:57 до 10:20 годин за адресою м. Харків, б-р Б. Хмельницького, 32/38, старшим дізнавачем СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 був проведений огляд місця події. У ході огляду місця події було встановлено, що за вищевказаною адресою знаходиться автомобіль «ВАЗ 21099», д.н.з. НОМЕР_2 , синього кольору, під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , який надав працівникам поліції для перевірки посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ТСЦ 6341. У подальшому працівники УПП в Харківській області ДПП повідомили СОГ, що під час перевірки вищевказаного посвідчення водія, були виявлені ознаки підробки, а саме при перевірці по базі ІПНП було виявлено, що посвідчення водія під серією НОМЕР_1 не значиться в загальній базі ІТСІПНП. Крім цього, під час просвітлення ультрафіолетовим променем, на вищевказаному посвідченні водія, було виявлено відсутність захисної голограми. Внаслідок чого працівниками поліції екіпажу 4103 було складено відповідний рапорт за фактом ознак підробки документів та викликано слідчо-оперативну групу. У подальшому в присутності понятих ОСОБА_5 було вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_1 , на ім`я останнього, який було поміщено до сейф пакету КІV №2113420 та опечатано, а сектором дізнання була винесена постанова про визнання вказаних предметів речовим доказом.

У клопотанні зазначено, що вищевказане посвідчення водія може зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що має значення для досудового розслідування та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мати важливе значення для встановлення істини під час досудового розслідування. А необхідність накладення арешту на виявлене та вилучене в ході огляду місця події свідоцтво на реєстрацію транспортного засобу, обумовлена подальшим призначенням судової експертизи по виявленим та вилученим речам, з метою встановлення особи, яка може бути причетна або вчинила вказане кримінальне правопорушення.

Дізнавач у судове засідання не з`явилась, через канцелярію подала суду заяву про розгляд клопотання без її участі.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

12.07.2023 року (середа) до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання дізнавача про накладення арешту на майно, яке було вилучено 11.07.2023 року (вівторок). Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2023 року за № № 0000381 за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України. Короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 11.07.2023 року працівниками поліції у складі автоекіпажу 4103, за адресою, м. Харків, б-р Б. Хмельницького, 32/38 був виявлений громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав для перевірки посвідчення водія серії НОМЕР_1 , на ім`я останнього з ознаками підробки (ІТСІПНП № 8154).

Огляд місця події проведено 11.07.2023 року. За результатами огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 ,виявлено та вилучено: посвідчення водія серії НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ТСЦ НОМЕР_3 , яке опечатано до спеціального сейф-пакету KIV2113420.

Постановою дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 від 11.07.2023 року вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000381 від 11.07.2023 року.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, доведено, що вказаний у клопотанні предмет, вилучений під час огляду місця події 11.07.2023 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого дізнавача СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000381 від 11.07.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 11.07.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 ,а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ТСЦ НОМЕР_3 , яке поміщено до сейф-пакету KIV2113420.

Визначити місце зберігання майна, на яке накладено арешт даною ухвалою, - матеріали кримінального провадження №0000381 від 11.07.2023 року.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1