Номер провадження1-кс/754/2643/23
У Х В А Л А

Іменем України

04 вересня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду клопотання прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002653 від 03.09.2023 про накладення арешту на майно,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 04.09.2023 надійшло клопотання прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.

Клопотання подане прокурором в рамках кримінального провадження №0002653 від 03.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 345 ч. 2 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, до суду подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Вивчивши клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Так, у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0002653 від 03.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 345 ч. 2 КК України.

Проведеним досудовим розслідуванням та зібраними у кримінальному провадженні доказами встановлено, що 02.09.2023, приблизно о 23:05 год., ОСОБА_4 , знаходячись в парку «Муромець» за адресою: пр. Степана Бапдери, 19 в м. Києві, умисно заподіяв працівникам УПП у м. Києві ДПП НПУ ОСОБА_5 та ОСОБА_6 тілесні ушкодження у зв`язку із виконанням ними своїх службових обов`язків.

Знаходячись на території, що перебуває під охороною ВЧ НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , що перебуває на службі у вказаній військовій частині та є солдатом, разом із іншими солдатами вказаної частини святкували день народження побратима, в ході якого використали зброю, що перебуває на озброєнні ВЧ НОМЕР_1 та знаходиться у розпорядженні її солдатів, для здійснення пострілів.

За фактом звуків пострілів, що лупали з території, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , невідомою особою було здійснено виклик на спеціальну лінію «102». В ході відпрацювання вказаного виклику, на місце події було направлено екіпаж патрульної поліції ДПП УПП у м. Києві «Рубін 351». При відпрацюванні виклику співробітники екіпажу «Рубін 351», а саме заступник командира роти УПП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_5 та поліцейський УПП у м. Києві капрал поліції ОСОБА_6 , вступили у бесіду з ОСОБА_4 , який перебував за парканом, де знаходиться територія, що перебуває під охороною ВЧ НОМЕР_1 . При спілкуванні з останнім, співробітники патрульної поліції намагалися дізнатися інформацію стосовно того чи лунали звуки пострілів із вказаної території, проте ОСОБА_4 відповідав агресивно та наголошував на тому, аби працівники патрульної поліції покинули територію, що перебуває під охороною. Після цього, ОСОБА_4 , наніс тілесні ушкодження в області обличчя патрульним поліцейським ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Надалі ОСОБА_4 , тримаючи у руках предмет, візуально схожий па автоматичну зброю, направив її у бік поліцейських та здійснив декілька пострілів в гору з вказаної автоматичної вогнепальної зброї.

Надалі слідчим, що перебував у складі слідчо-оперативної групи Деснянського УП ГУНП у м. Києві, 03.09.2023, в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , було вилучено наступні предмети:

- предмет ззовні схожий на автоматичну зброю із маркуванням « НОМЕР_2 » та магазин рудого кольору з маркуванням «55»;

- предмет ззовні схожий на автоматичну зброю із маркуванням «1969 ВР2801» та магазин чорного кольору з маркуванням «М»;

- 23 предмети, ззовні схожі на патрони, що поміщені до спеціального пакету НПУ №RIC2056300;

- 18 предметів, ззовні схожі па патрони, що поміщені до спеціального пакету НПУ №RІC2056309.

На підставі вищезазначених фактів у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, задля проведення судової балістичної експертизи.

Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучено законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ст. 237 ч. 7 КПК України).

Положенням ст. 167 ч.1 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст. 168 ч. 2 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ст. 170 ч. 1 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ст. 170 ч. 2 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідча звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна, зазначила, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів.

Клопотання прокурора відповідає вимогам ст. 171 ч. 2 КПК України, подане нею в строк, передбачений ст. 171 ч. 5 КПК України.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ст. 170 ч.ч. 1, 3 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, і у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить об`єктивному встановленню обставин кримінального провадження.

Прокурор в клопотанні довела підстави вважати, що накладення арешту на майно, є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, слідчий суддя прийшов до висновку, про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане у клопотанні майно з метою збереження речових доказів.

Керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

клопотання прокурора - задовольнити.

Накласти арешт, в кримінальному провадженні №0002653 від 03.09.2023, з метою збереження речових доказів, на наступне майно:

- предмет ззовні схожий на автоматичну зброю із маркуванням « НОМЕР_2 » та магазин рудого кольору з маркуванням «55»;

- предмет ззовні схожий на автоматичну зброю із маркуванням «1969 ВР2801» та магазин чорного кольору з маркуванням «М»;

- 23 предмети, ззовні схожі на патрони, що поміщені до спеціального пакету НПУ №RIC2056300;

- 18 предметів, ззовні схожі па патрони, що поміщені до спеціального пакету НПУ №RІC2056309.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1