Справа № 754/7128/23
У Х В А Л А

Іменем України

01 червня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001702 від 30.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

30 травня 2023 слідчий звернулась до слідчого судді Деснянського районного суду з зазначеним клопотанням.

В обґрунтування клопотання зазначала, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001702 від 30.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.05.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , біля будинку виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ознаками характерними при падінні з висоти.

В подальшому, враховуючи зазначені обставини, 30.05.2023 в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , було проведено огляд, що проводився за правилами обшуку, під час якого було виявлено та вилучено: предмет зовні схожий на корпус гранати з надписом «107-91-79»Т.

Постановою слідчого від 30.05.2023 вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001702.

Виходячи з того, що для досягнення повноти, всебічності та неупередженості досудового розслідування, зокрема з метою збереження речових доказів, слідчий просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Слідчий у судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву, в якій просила розгляд клопотання проводити без її участі.

Дослідивши в судовому засіданні матеріали додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про накладення арешту є таким що підлягає задоволенню з наступних підстав.

30.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за номером №0001702 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В рамках зазначеного кримінального провадження, 30.05.2023 року слідчим було проведено огляд місця події, об`єктом якого була квартира АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено: предмет зовні схожий на корпус гранати з надписом «107-91-79»Т.

Відповідно до постанови слідчого про визнання речових доказів від 30.05.2023, вищевказані речі та предмети, визнано в якості речового доказу в рамках кримінального провадження №0001266.

Відповідно до п.п.1, 2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешту майна, оскільки існує необхідність забезпечення збереження речових доказів. В свою чергу не накладення арешту на майно може призвести до його знищення, приховання, що призведе до втрати доказів в рамках даного кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні.

Крім цього слід зазначити, що накладення арешту в силу ст. 170 КПК України є тимчасовим, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, заходом забезпечення кримінального провадження, яке застосовується з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001702 від 30.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 30.05.2023 року під час огляду місця події, який проводився за правилами обшуку, об`єктом якого була квартира АДРЕСА_2 , а саме на:

-предмет зовні схожий на корпус гранати з надписом «107-91-79»Т, який поміщено до спеціального пакету №PSP1218088, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1