Провадження № 1-кс/761/8995/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

дослідивши в приміщені суду скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД ВП № 1 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 від 16.03.2023 про закриття кримінального провадження № 0000584

установив:

19.04.2023 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла (вхід. № 33982) скарга ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД ВП № 1 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 від 16.03.2023 про закриття кримінального провадження № 0000584.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає, що вона підлягає поверненню ОСОБА_2 , виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів скарги, 16.03.2023 кримінальне провадження № 0000584, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, закрито у зв`язку з встановленням відсутності в діянні невстановленої особи складу кримінального правопорушення.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, може бути оскаржене рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження.

Частиною 1 статті 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Так, зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів убачається, що порушується питання про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження від 16.03.2023.

Водночас, дана скарга на бездіяльність подана до суду 19.04.2023, тобто з пропуском встановленого законом десятиденного строку на оскарження.

Слід зазначити, що зі змісту скарги та додатку приєднаного до неї не вбачається, коли саме заявник отримала зазначену постанову, що неможливлює встановлення дати отримання оскаржуваної постанови, підтвердження факту несвоєчасності її отримання.

При цьому, слідчий суддя враховує те, що скаржником не зазначено, які саме об`єктивні причини завадили їй звернутися до суду з відповідною скаргою саме у строк, встановлений положенням ч. 1 ст. 304 КПК України. Крім того, заявником не порушується питання про поновлення пропущеного строку, а вирішення такого питання з ініціативи суду кримінальним процесуальним законом не передбачено.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 7 ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

У той же час в рішенні Європейського суду з прав людини від 28.03.2006 справа «Мельник проти України» (Заява 23436/03) суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Отже, строки для вчинення певних дій, визначені у процесуальному законодавстві, мають дисциплінувати осіб, що звертаються до суду.

Згідно положення п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Отже, враховуючи, що скарга подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, заявник не обґрунтувала поважність причини пропущення строку на звернення до слідчого судді зі скаргою та взагалі не порушувала питання про поновлення строку на її подання, дана скарга підлягає поверненню, особі, що її подала.

Разом із тим, слід роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 113-114, 303, 306-307, 309, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД ВП № 1 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 від 16.03.2023 про закриття кримінального провадження № 0000584 - повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1