Справа № 953/12/23
н/п 1-кс/953/3016/23
"18" травня 2023 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
заявника - адвоката ОСОБА_3 ,
прокурора - ОСОБА_4 ,
слідчого - ОСОБА_5 ,
встановив:
На думку захисника, очевидну необґрунтованість пред`явленої підозри підтверджує відсутність належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність ознак злочину в діях його підзахисного та те, що підозра ґрунтується виключно на припущеннях слідчого, доказах, отриманих незаконним шляхом та показаннях свідків, які жодного разу не бачили його підзахисного, не впізнають його належним чином, згідно протоколів впізнання, а отже, не є належними та допустимими доказами. Обґрунтування підозри по відношенню до ОСОБА_6 здійснюється виключно на вичерпному переліку заявлених слідством доказах. Зокрема, в 12 із 15 протоколів допитів свідків свідчить, що свідки ніяким чином не вказують на його підзахисного як особи, що скоїла інкримінований йому злочин, в цих протоколах взагалі не згадується про його підзахисного та його причетність до будь-якого злочину, тож слід зробити висновок, що такі протоколи допиту свідків не несуть будь-якої доказової бази та корисної для слідства та суду інформації. У наступних зазначених протоколах не згадується жодного слова про його підзахисного, а саме: протоколах допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , а також протоколах пред`явлення осіб для впізнання відповідно.
Ним було проведено адвокатське опитування свідка ОСОБА_20 , в присутності її адвоката ОСОБА_21 19.02.2023, яка у своїх показаннях зазначила про те, що його підзахисного жодного разу в житті не бачила, вона з ним не знайома. Опитування було проведене з метою аналізу усіх протоколів допиту свідків через призму показань ОСОБА_20 , так як, зі слів допитуваних, ОСОБА_20 була чи не найголовнішим адміністратором салону, яка розповідала усім про співробітників СБУ, що «кришують» цей салон, що є наданими завідомо неправдивими відомостями. З огляду на проведене ним опитування, слід зазначити, що свідок ОСОБА_20 стверджує, що його підзахисного ніколи в житті не бачила, не чула про нього та не говорила нікому про нього, так як не знає його. З чого можна зробити висновок, що всі інші свідки, які посилалися на ОСОБА_20 , як на джерело своїх знань та чуток про його підзахисного говорять неправду.
ОСОБА_22 було сказано, що до салону, в якому надавалися послуги інтимного характеру, де вона пропрацювала 4 місяці, приїхало двоє чоловіків, що представились як співробітники «СБУ», що «кришують» цей салон, де у наступному поясняли всім, що дівчата повинні витрачати гроші на себе, так як повинні мати товарний вигляд, бо таким чином, на них йде реклама. Згідно з пояснень ОСОБА_22 , один із чоловіків представився ОСОБА_23 , на вигляд 30-35 років, з короткою зачіскою, зростом близько 165-170 см, середньої статури. У наступному, ОСОБА_22 впізнає його підзахисного, ОСОБА_6 на протоколі впізнання, зазначаючи, що це саме той чоловік, що представився співробітником СБУ, який «кришує» салон. Слід вказати, що протокол впізнання містить фото чотирьох схожих між собою чоловіків приблизно одного віку з короткими зачісками, схожою формою обличчя носа, розрізом очей. І саме на ці «прикмети» вказала свідок ОСОБА_22 як на відрізняючи прикмети, за якими вона впізнала саме його підзахисного, але, як вбачається з фото це не відрізняючи, а об`єднуючі всі чотири фото прикмети. ОСОБА_22 не вказала чітких ознак, за якими вона нібито впізнала його підзахисного як чоловіка, який приходив до салону.
У той же час, свідок ОСОБА_10 , згідно протоколу першого допиту, не згадує про ОСОБА_6 ні слова. Відповідно протоколу додаткового допиту, ОСОБА_10 заявляє, що «згадала» інформацію, яку б хотіла додати до наданих раніше показань, де говорить про те, що якась ОСОБА_24 доповіла їй про те, що ОСОБА_23 та ОСОБА_25 є хазяїнами цього салону, де зазначає, що ОСОБА_23 був на вигляд близько 30 років, 170 см зростом, середньої статури, мав руде волосся та бороду, але, в протиріч своїх висловлювань, згідно протоколу впізнання ОСОБА_10 впізнає «Кирила» як чоловіка без бороди. Його підзахисний стверджує, що ніколи бороди не носив з особистих причин. Вказане підтверджує необґрунтованість заявленої його підзахисному підозри, недостатність належних та допустимість доказів, які б вказували саме на його підзахисного, а не на якогось «чоловіка, якому на вигляд близько 30 років, 170 см зростом, середньої статури, мав руде волосся та бороду».
Свідок ОСОБА_26 зазначає, що на співбесіді були присутніми два чоловіка, що доповідали про необхідність дівчатам вкладати гроші в свою красу, так як найкращих працівниць вони будуть відправляти на відпочинок до Кіпру. ОСОБА_26 зазначає, що одним з цих чоловіків був ОСОБА_23 , на вигляд 30-35 років, зростом близько 170 см, має коротке руде волосся. ОСОБА_26 , про те, що ОСОБА_23 є володільцем салону, повідомила ОСОБА_27 ( ОСОБА_28 ) - адміністратор салону. Згідно протоколу впізнання ОСОБА_26 впізнає ОСОБА_23 , визначаючи його володільцем салону. Але, як вже було зазначено вище, свідок ОСОБА_20 стверджує, що ніякого ОСОБА_23 не знає та не чула про нього, нікому про ОСОБА_23 не розказувала, з чого слідує, що свідок ОСОБА_26 бреше.
Таким чином, згідно згаданих вище протоколів, маються допитаних дванадцять осіб, серед котрих лише в трьох протоколах допиту, зазначених вище трьох осіб ( ОСОБА_22 , ОСОБА_29 , ОСОБА_26 ) йде хоч якась мова про якогось чоловіка на ім`я ОСОБА_23 , тож маються хоча б співпадіння з його підзахисним в частині імені, проте з чоловіком на ім`я ОСОБА_23 з бородою, яку його підзахисний ніколи не носив, хоча і в цьому випадку вказані показання викликають сумнів та не є достатніми та належними доказами.
Крім того, в різних протоколах впізнання слідчим використовуються різні фото підзахисного, на яких він сам себе не впізнає, і стверджує, що в період часу, який розглядається слідством він мав зовсім іншу зовнішність. Що, безумовно, має значення для ідентифікації особи за фото і має значення для повного та об`єктивного розгляду цієї справи. Повідомлення про підозру особі ОСОБА_6 було винесено виключно ґрунтуючись на пред`явлених протоколах та показах свідків, що викликають безліч питань та суперечностей, так як наполегливе та критичне вивчення наданих матеріалів, на які посилається слідчий у повідомленні про підозру, дозволяє зробити висновок лише про те, що дані документи не містять у собі жодного факту на користь того, що його підзахисний вчиняв би дії, що передбачені ч. 2 ст. 303 КК України.
Наприклад, як вбачається з протоколу НСРД від 20.12.2022, мова йде виключно про ОСОБА_20 , ОСОБА_11 , ОСОБА_26 та ОСОБА_30 , з якими будь-яких перетинань із ОСОБА_6 немає та бути не може. Ретельне вивчення кожної сторінки протоколу НСРД вкотре викликає питання з приводу того, навіщо такий протокол був долучений до матеріалів справи та яким чином на ньому може ґрунтуватися підозра. Протокол не містить жодного згадування про ОСОБА_6 взагалі, та зокрема його, як особу, що вчиняла б дії, що передбачені ч. 2 ст. 303 КК України. Ані повідомлення про підозру, вручене його підзахисному, ані докази, на які в обґрунтування такого повідомлення про підозру послався слідчий, не містять жодного доказу або посилання на конкретні дії його підзахисного стосовно забезпечення заняття проституцією іншою особою. Що також є підтвердженням необґрунтованості підозри, яка наразі оскаржується. Інших доказів, фактів та підстав для обґрунтування пред`явленої підозри ОСОБА_6 слідством надано не було. Підозра у відношенні його підзахисного ОСОБА_6 побудована на неналежних та отриманих незаконним шляхом доказах у вигляді протоколу НСРД, в якому немає нічого, що стосується його підзахисного ОСОБА_6 , допиту підозрюваної ОСОБА_11 , яка не несе будь-якої відповідальності за правдивість даних показів та допиту інших свідків, які висловлюють відверту брехню, що не співпадає з реальними існуючими фактами. Докази сторони обвинувачення не можуть бути об`єктивними, так як в них вбачається лише суб`єктивна думка та відношення до його підзахисного.
Вважає, що як повідомлення про підозру від 16.02.2023, так і нове повідомлення про підозру та зміну раніше повідомленої підозри від 28.04.2023 стосовно ОСОБА_6 винесене без будь-яких підстав, аргументацій та належних для того доказів, відповідно, вважається необґрунтованим та таким, що винесено з порушенням норм КПК України.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав подані скарги, просив їх задовольнити.
В судовому засіданні прокурор відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 та слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 заперечували проти задоволення скарг, кожен зазначив, зокрема, що вказані скарги захисника вважає необґрунтованими, у зв`язку з чим вони не підлягають задоволенню. Надано письмові заперечення також. Сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 16.02.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України. Органом досудового розслідування, зібравши достатньо доказів, 28.04.2023 ОСОБА_6 повідомлено про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України. Повідомлення про підозру ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допитів свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_22 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_11 ; протоколами пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та підозрюваної ОСОБА_11 ; протоколами про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо контроль особи, спостереження за місцем. Звертає увагу на те, що на стадії досудового розслідування обґрунтованість підозри має перевірятися слідчим суддею не з точки розу доведеності вини, а з точки зору дотримання слідчим, прокурором під час повідомлення про підозру вимог статей 276-278 КПК України. Підозра є процесуальним рішенням, яке складається і повідомляється слідчим чи прокурором з урахуванням обставин, які автор вважає встановленими. Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, внаслідок чого підозра може бути змінена в будь-який спосіб. Оцінка доказів стосовно їх допустимості на цьому етапі досудового розслідування судом не вирішується. Вказані питання повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, в разі направлення обвинувального акту прокурором, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. Відповідно до ст. 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду, а тому сукупність інших зібраних органом досудового розслідування доказів будуть перевірятися, оцінюватися в ході судового розгляду і не дає підстав для скасування підозри. Крім того, стосовно пред`явлення особи для впізнання за фотознімками - відповідно до п. 7 ст. 228 КПК України фотознімок з особою, яка підлягає впізнанню, пред`являється особі, яка впізнає, разом з іншими фотознімками, яких повинно бути не менше трьох. Фотознімки, що пред`являються, не повинні мати різких відмінностей між собою за формою та іншими особливостями, що суттєво впливають на сприйняття зображення. Особи на інших фотознімках повинні бути тієї ж статі і не повинні мати різких відмінностей у віці, зовнішності та одязі з особою, яка підлягає впізнанню. Вказані вимоги були дотримані стороною обвинувачення при проведенні слідчої дії. Щодо клопотання захисника про допит свідків, зазначають, що чинним КПК України встановлено чіткий порядок допиту свідків на певній стадії кримінального провадження. Так, під час проведення досудового розслідування допит свідків проводиться слідчим та прокурором відповідно до ст. 224 КПК України, а також слідчим суддею у порядку, визначеному ст. 225 КПК України. Також ст. 193 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя за клопотанням сторін або за власною ініціативою має право заслухати будь-якого свідка. У випадку оскарження рішення слідчого про повідомлення про підозру допит свідків під час розгляду зазначеної скарги не передбачено. До того ж вказані в скарзі захисника свідки вже допитані слідчим під час проведення досудового розслідування. Зі змістом протоколів допитів цих свідків сторона захисту знайома. З клопотаннями щодо повторного допиту цих свідків сторона захисту ані до слідчого, ані до прокурора не зверталася. За вказаних обставин сторона обвинувачення вважає безпідставними вимоги скарги щодо допитів свідків та такими, що не підлягають задоволенню. У органу досудового розслідування не має жодних об`єктивних даних, щодо надання свідками у кримінальному провадженні завідомо неправдивих показів, крім того, останні під час допиту в якості свідків та під час проведення впізнання за фотознімками були письмово попередженні про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України. Просили відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 16.02.2023 та 28.04.2023.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані дані, приходить до наступного.
16.02.2023 ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, тобто втягнення особи у зайняття проституцією, з використанням уразливого стану цієї особи та сутенерство, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в тому числі вчинене повторно (т. 1 а.с. 79-84).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 07.04.2023 продовжено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10.03.2023, на два місяці, в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.06.2023 включно, а саме: 1) прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він мешкає - Харківська область, м. Чугуїв, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (т. 2 а.с. 7-10).
28.04.2023 ОСОБА_6 повідомлено про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, тобто сутенерство, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в тому числі повторно (т. 1 а.с. 85-98).
Прокурором та слідчим надано наступні докази на обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, а саме: протоколи допитів свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_22 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , підозрюваної ОСОБА_11 (т. 2 а.с. 27-30, 40-42, 48-51, 61-64, 69-71, 78-82, 89-92, 100-102, 109-113, 120-123, 130-132, 139-141); протоколи пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_22 , ОСОБА_32 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та підозрюваної ОСОБА_11 (т. 2 а.с. 31-33, 34-36, 37-39, 43-45, 52-54, 55-57, 58-60, 65-67, 72-74, 75-77, 83-85, 86-88, 94-96, 97-99, 103-105, 106-108, 114-116, 117-119, 124-126, 127-129, 133-135, 136-138, 142-144, 145-147); протокол одночасного допиту (т. 2 а.с. 46-47); протоколами за результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо контроль особи, спостереження за місцем (т. 2 а.с. 11-26, 148-227).
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Слідчий суддя зазначає, що КПК України не містить положень, якими були б визначені підстави для скасування повідомлення про підозру, та не встановлює будь-яких обмежень щодо предмету перевірки слідчим суддею такого повідомлення.
Однак, враховуючи положення ст. 8, 22, 26, глави 22 КПК України, слідчий суддя під час розгляду скарги, крім дотримання строків звернення зі скаргою на повідомлення про підозру, може перевірити наявність підстав для повідомлення про підозру, зміст такого повідомлення про підозру та дотримання стороною обвинувачення вимог щодо строків та порядку вручення повідомлення про підозру.
Повідомлення про підозру - дія, яка передбачає: складання, підписання, винесення і юридичне оформлення рішення про повідомлення про підозру; вручення повідомлення про підозру; роз`яснення підозрюваному його права; забезпечення підозрюваному права користуватися юридичною допомогою захисника; допит підозрюваного.
Аналіз акту повідомлення про підозру перевірка і оцінка відбувається з точки зору: об`єктивності викладених фактичних даних; логічності юридичного документа; законності його складання; обґрунтованості повідомлення про підозру; юридичної чіткості формулювань і правильної кваліфікації дій підозрюваного.
Як вбачається зі скарги та доданих до неї матеріалів ОСОБА_6 повідомлено про підозру 16.02.2023, а скарга на вказану підозру подана 26.04.2023, тобто зі спливом більше двох місяців з дня прийняття рішення про повідомлення про підозру. Водночас, рішень про закриття кримінального провадження чи звернення з обвинувальним актом до суду, органом досудового розслідування, не приймалося.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу подано з дотриманням строків, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.
В подальшому, як зазначено вище, 03.05.2023 в системі «Електронний суд» до Київського районного суду м. Харкова надійшла скарга захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри від 28.04.2023 по цьому ж кримінальному провадженню за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України стосовно ОСОБА_6 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.05.2023 дві скарги захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 об`єднано в одне провадження (т. 1 а.с. 116). Заперечень проти спільного розгляду вказаних скарг від учасників процесу не надійшло.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри або невинуватості особи, з врахуванням положень ст. 17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих досудовим розслідуванням доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості та достатності.
Тобто під час розгляду скарг зазначеної категорії предметом перевірки слідчого судді є, зокрема, питання дотримання стандарту «достатніх підстав (доказів)» для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, зважаючи при цьому на рівень обмеження прав, свобод та інтересів особи внаслідок повідомлення їй про підозру.
Стандарт «достатніх підстав (доказів)» для цілей повідомлення особі про підозру передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і вони є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри. При цьому, виходячи із системного аналізу п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України та п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, він є нижчим, ніж стандарт «обґрунтованої підозри», оскільки останній використовується для обґрунтування необхідності значно серйознішого обмеження прав, свобод і законних інтересів людини через, зокрема, застосування заходів забезпечення кримінального провадження та не зумовлює наділення підозрюваного додатковими правами.
Таким чином, слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення саме вини особи у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для висунення обвинувачення чи обґрунтування обвинувального вироку.
У зв`язку із цим слідчий суддя під час розгляду скарг вирішує питання про доведеність тих обставин, на які посилається сторона захисту у скаргах, та чи можуть бути такі обставини підставою для висновку про недостатність доказів для повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України.
Обґрунтовуючи скарги, сторона захисту посилається на те, що повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 є необґрунтованими, враховуючи недоведеність стороною обвинувачення об`єктивної сторони складу інкримінованих кримінальних правопорушень, містить багато сумнівів та неточностей, а також відсутні докази вчинення ОСОБА_6 вказаних кримінальних правопорушень.
Слідчим суддею встановлено, що відповідно до повідомлення про підозру, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, а саме, сутенерство, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в тому числі повторно, за обставин, викладених у повідомленні про підозру та повідомленні про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри.
Прокурором та слідчим у судовому засіданні надано слідчому судді докази, на які сторона обвинувачення посилається, як на підставу для повідомлення ОСОБА_6 про підозру у можливому вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, зокрема: протоколи допитів свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_22 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , підозрюваної ОСОБА_11 (т. 2 а.с. 27-30, 40-42, 48-51, 61-64, 69-71, 78-82, 89-92, 100-102, 109-113, 120-123, 130-132, 139-141); протоколи пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 , ОСОБА_22 , ОСОБА_32 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та підозрюваної ОСОБА_11 (т. 2 а.с. 31-33, 34-36, 37-39, 43-45, 52-54, 55-57, 58-60, 65-67, 72-74, 75-77, 83-85, 86-88, 94-96, 97-99, 103-105, 106-108, 114-116, 117-119, 124-126, 127-129, 133-135, 136-138, 142-144, 145-147); протокол одночасного допиту (т. 2 а.с. 46-47); протоколи за результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо контроль особи, спостереження за місцем (т. 2 а.с. 11-26, 148-227).
Досліджені фактичні дані, що містяться у перелічених джерелах доказів, переконують слідчого суддю в тому, що в своїй сукупності та взаємозв`язку вони відповідають тому мінімальному рівню стандарту «достатніх підстав (доказів)», що закріплений в п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, та надають стороні обвинувачення підстави для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України. При цьому, надані стороною захисту доводи не спростовують того факту, що мали місце події, про які зазначено в повідомленні про підозру від 16.02.2023 та повідомленні про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри від 28.04.2023.
Щодо доводів сторони захисту про відсутність в діях підозрюваного ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, слідчий суддя зазначає, що правильність кваліфікації дій особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу кримінального правопорушення, належність, допустимість та достатність доказів вирішується судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку суду.
Відповідно до ст. 3 КПК України на стадії досудового розслідування до повноважень слідчого судді віднесено здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні у порядку, передбаченому цим Кодексом. Згідно з ч. 3 ст. 17 КПК України підозра не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом. Надаючи оцінку доводам сторони захисту про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 ґрунтується на доказах, отриманих незаконним шляхом, слідчий суддя виходить з того, що на стадії досудового розслідування визнання доказів слідчим суддею недопустимими можливо лише у випадках, коли такі докази отримані внаслідок істотного та очевидного порушення прав та свобод людини і їх недопустимість обумовлена такими обставинами, які у будь-якому випадку не можуть бути усунуті під час подальшого розслідування чи судового розгляду або шляхом надання додаткових матеріалів, які вже є у розпорядженні сторони кримінального провадження. Тобто, висновок про недопустимість відповідного доказу є категоричним навіть із врахуванням відповідних особливостей стадії досудового розслідування. Слідчий суддя на цій стадії може визнати недопустимими лише очевидно недопустимі докази, порушення збирання яких не може бути спростоване будь-якими іншими матеріалами.
Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст. 94 КПК України жоден доказ не має наперед встановленої сили, і суд за результатами розгляду справи по суті за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, не позбавлений можливості оцінити таку якість зазначеного джерела доказів як допустимість.
Отже, дослідивши матеріали скарг, слідчий суддя дійшов висновку, що при перевірці доводів та обставин, на які посилається сторона захисту, як на підстави для скасування повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри, захисником не наведено обставин, які б очевидно вказували на непричетність ОСОБА_6 до кримінальних правопорушень, у вчиненні яких йому повідомлено про підозру, відсутність достатніх підстав для підозри та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри, тобто про їх необґрунтованість.
Крім того, згідно із ст. 277 КПК України повідомлення про підозру має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Згідно ст. 279 КПК України, у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 КПК України. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор.
Щодо з`ясування правомочності осіб, якими складено та погоджено підозру, воно включає перевірку питань: чи дотримані правила підслідності; чи брав участь слідчий у затриманні підозрюваної особи на місці злочину і чи не був очевидцем злочину, чи не підлягає допиту в якості свідка та внаслідок цього не може в подальшому здійснювати розслідування; чи не має ознак його зацікавленості в справі чи неупередженості, які можуть слугувати підставою його відводу.
Повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 були складені 16.02.2023 та 28.04.2023 відповідно старшим слідчим СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 та погоджені прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 .
Підстави до відводу слідчого ОСОБА_5 та прокурора ОСОБА_4 стороною захисту не заявлені.
Повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 відповідають вимогам, визначеним ст. 277 КПК України, в них логічно та послідовно викладені фактичні обставини можливих вчинених ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, а викладені захисником зауваження щодо наявності у повідомленні про підозру сумнівів та неточностей є лише його припущенням та не можуть бути підставою для їх скасування.
Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що зміст повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 відповідає вимогам ст. 277 КПК України.
Крім того, процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України, зокрема порядок повідомлення про підозру передбачений ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Згідно вимог ч. 3 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Згідно ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Згідно ч. 2 ст. 135 КПК України, у разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.
Відповідно до ч.1 ст. 136 КПК України, належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.
Таким чином, повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 16.02.2023 та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 від 28.04.2023 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 303 КК України, вручені 16.02.2023 та 28.04.2023 відповідно особисто ОСОБА_6 , що відповідає нормам чинного кримінального-процесуального законодавства.
Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що зміст письмового повідомлення про підозру та повідомлення про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 відповідає вимогам ст. 277 КПК України, слідчим було дотримано вимоги ст. 278 КПК України щодо вручення письмового повідомлення про підозру, в ньому логічно та послідовно викладені фактичні обставини.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 303-307, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1