Справа № 185/5127/23
Провадження № 1-кс/185/1009/23
У Х В А Л А

19 квітня 2023 року м.Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000726 від 07.04.2023 року за ч.4 ст.185КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Клопотанням слідчий порушує питання про накладення арешту, шляхом заборони на відчуження та розпорядження на мобільний телефон, марки «ZTE» «Blade L210», синього кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 , с/н: НОМЕР_3 , який вилучено до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області та в передати під зберігальну розписку потерпілому ОСОБА_5 .

Слідчим зазначено, що 07.04.2023 року до Павлоградського РВП надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом того, що невстановлена особа, перебуваючи біля відділення "ПриватБанку", яке розташоване за адресою: Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Озерна, 90, викрала мобільний телефон, марки "ZTE Bkade L210", який належить заявнику.

За вказаним фактом внесенні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000726 від 07.04.2023 року, з попередньою правовою кваліфікацією - ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.04.2023 року ОСОБА_5 зустрів раніше незнайомого йому чоловіка, з яким разом на зупинці, яка розташована по вул. Озерна, м. Павлограда, біля відділення «ПриватБанку» слухав музику. Надалі ОСОБА_5 залишив на зупинці разом з незнайомим чоловіком свій мобільний телефон, марки «ZTE» «Blade L210», синього кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 , с/н: НОМЕР_3 та відійшов на пару хвилин. Невстановлена особа, діючи з корисливих мотивів, таємно, скориставшись тим, що поруч нікого немає та його злочинні дії залишаться ніким непомітними, викрала вказаний мобільний телефон.

В цей же день, тобто 05.04.2023 року невстановлена особа заклала вищевказаний мобільний телефон до ломбарду «Імперіал», отримавши грошові кошти у сумі 350 грн.

17.04.2023 року вказаний мобільний телефон було добровільно видано працівником ломбарду ОСОБА_6

17.04.2023 року було проведено огляд вказаного предмету, а саме: мобільного телефону, марки «ZTE» «Blade L210», синього кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 ,с/н: НОМЕР_3 .

17.04.2023 року вказаний предмет визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000726 від 07.04.2023.

Слідчий в судове засідання не з`явилась, надала заяву, згідно якої просила провести розгляд справи без її участі, клопотання підтримав.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання

Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя доходить такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді? або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Постановою слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від 17.04.2023 року вищевказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000726 від 17.04.2023 за ч.4 ст.185КК України.

Згідно п. 1 ст. 98 КПК України, встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок кримінального правопорушення.

Вилучені речі та предмети мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, їх арешт потрібен для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також те, що вилучене майно є доказом злочину. Існує реальна загроза відчуження, зміни або знищення вказаного майна, його втрата може слугувати втратою доказової бази по кримінальному провадженню.

Вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України.

З огляду на вказані обставини розумним та співрозмірним буде накладення арешту на вищевказане майно.

Що ж стосується вимоги щодо визначення місця зберігання даних речових доказів, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Так, Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104, не передбачено, що під час досудового розслідування місце зберігання речового доказу визначається рішенням слідчого судді.

Із зазначеного можна зробити висновок, що під час досудового розслідування зберігання речових доказів, наданих стороні обвинувачення, покладається на зазначену сторону, а відтак, оскільки діючим законодавством не передбачено звернення слідчого чи прокурора до слідчого судді з клопотанням про визначення місця зберігання речового доказу, правові підстави для задоволення клопотання в цій частині відсутні.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172, 173,174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000726 від 07.04.2023 року за ч.4 ст.185КК України задовольнити частково.

Накласти арешт, шляхом заборони відчуження та розпорядження на мобільний телефон, марки «ZTE» «Blade L210», синього кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 , с/н: НОМЕР_3 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, підозрюваним, обвинуваченим, третіми особами, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали, та виконується негайно слідчим.

Слідчий суддя: ОСОБА_1