Справа № 305/2180/22
Номер провадження 1-кс/305/449/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2022 Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рахів клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця та мешканця

АДРЕСА_1 , українця, громадянина

України, тимчасово непрацюючого, з середньою освітою,

неодруженого, судимого вироком Рахівського районного суду від

08.04.2022, на утриманні осіб не має,

ВСТАНОВИВ :

Слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області з клопотанням, погодженим прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури Святославом Юсипом, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 . Клопотання мотивоване тим, що відомості про дане кримінальне правопорушення 01.11.2022 внесено до ЄРДР за №0000401 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану. Досудовим розслідуванням встановлено, що 01 листопада 2022 року близько 17 години 20 хвилин ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, діючи умисно, повторно з корисливих мотивів, маючи умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна та особистого незаконного збагачення,під час дії Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", який був продовжений до 23 листопада 2022 року, скориставшись відсутністю нагляду власника ОСОБА_7 за велосипедом темно-коричневого кольору марки «RELEIGH», який знаходився на території дворогосподарства біля будинку, що за адресою АДРЕСА_2 , шляхом вільного доступу, через незачинену хвіртку на ключ, зайшовши на територію вищевказаного дворогосподарства, звідки таємно викрав вказаний велосипед, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду, яка згідно з висновком експерта №3137/22 становить 6 650 гривень. Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану. 02.11.2022 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, та який відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України належить до категорії тяжких злочинів. Підозра ОСОБА_5 обґрунтовується зібраними на даний час у кримінальному провадженні доказами, а саме протоколом огляду місця події та викраденого велосипеду, показами потерпілої ОСОБА_7 та свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 й іншими матеріалами кримінального провадження. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, необхідністю застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю визначення застави є наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду , незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні , вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Зокрема, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 усвідомлює той факт, що вчинений ним злочини належить до категорії тяжких злочинів, а також те, що йому буде призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Враховуючи відсутність соціальних зв`язків підозрюваного за місцем проживання, останній безперешкодно може покинути місце проживання та виїхати, як за межі району, так і за межі області, тим самим ухилитися від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, а тому наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик незаконного впливу ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що свідки та потерпіла даного кримінального правопорушення безпосередньо судом не допитані, а тому, розуміючи наслідки доведення його винуватості, підозрюваний може вдатися до незаконного впливу на таких шляхом умовляння погрози чи підкупу. Ризик того, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він, усвідомлюючи тяжкість вчинення кримінального правопорушення, обставини, які підтверджують його винуватість, буде чинити спроби з метою уникнення від відповідальності, тобто ухилятися від виконання обов`язків, визначених ч. 7 ст. 42 КПК України. Ризик того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обґрунтовується тим, що він в минулому неодноразово притягався до кримінальної та адміністративної відповідальності, відбував покарання у місцях позбавлення волі, а також будучи засудженим 08.04.2022 вироком Рахівського районного суду за ч. 1 ст. 129 КК України до обмеження волі строком на 1 рік та на підставі ст. ст. 75,76 КК України звільнений від відбування покарання, якщо він протягом (одного) року іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний корисливий злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, що вказує на його стійку протиправну поведінку, вчинення ним інших адміністративних правопорушень у стані алкогольного сп`яніння. Окрім того, слід врахувати обставини визначені у ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відсутність нарікань на стан здоров`я, те, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, неодружений, не має утриманців, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, його репутацію як особи схильної до вчинення правопорушень. На думку сторони обвинувачення, всі зазначені у ч. 1 ст. 194 КПК України обставини є доведеними, а тому є достатні підстави для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з можливістю визначення застави, оскільки жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти настанню вищенаведених ризиків. З огляду на викладене, слідчий просить обрати стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянину України, тимчасово непрацюючого, з середньою освітою, неодруженого, судимого вироком Рахівського районного суду від 08.04.2022, на утриманні осіб не має, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю визначення застави строком на 60 діб з моменту винесення ухвали.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали клопотання, просять таке задовольнити, оскільки обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, які зазначені у клопотанні. Отже, на їх думку, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечує щодо обрання запобіжного заходу щодо нього.

Заслухавши учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно зі статтею 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з витягом з кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000401 від 01.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, вбачається, що 01 листопада 2022 року близько 17:00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та мешканець АДРЕСА_1 , умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном та особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, проник через незачинені двері до дворогосподарства АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_7 , звідки таємно викрав велосипед марки "Релеінг" коричневого кольору, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку, сума якого встановлюється.

Молдовану ОСОБА_10 02.11.2022 в порядку ст. ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України належить до категорії тяжких злочинів.

Підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами огляду місця події від 01.11.2022 з фототаблицями, протоколом пред`явлення речі для впізнання за фотознімками, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, показами потерпілої ОСОБА_7 та свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 іншими матеріалами кримінального провадження.

Отже, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке є тяжким злочином та за яке передбачено покарання - позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зазначених органом досудового розслідування, слідчий суддя вважає обґрунтованими.

Зокрема суд враховує те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, адже він усвідомлює той факт, що вчинений ним злочини належить до категорії тяжких злочинів, а також те, що йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Враховуючи відсутність соціальних зв`язків підозрюваного за місцем проживання, останній безперешкодно може покинути місце проживання та виїхати, як за межі району, так і за межі області, тим самим ухилитися від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення. Крім того, з метою уникнення покарання ОСОБА_5 перебуваючи на волі матиме змогу впливати на свідків та потерпілу даного кримінального правопорушення, шляхом умовляння погрози чи підкупу. Також, ОСОБА_5 був засуджений Рахівським районним судом 08.04.2022, за яким звільнений від покарання у виді обмеження волі з іспитовим строком, а отже може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити злочинну діяльність, адже він що він в минулому неодноразово притягався до кримінальної та адміністративної відповідальності, відбував покарання у місцях позбавлення волі, що вказує на його стійку протиправну поведінку, вчинення ним інших адміністративних правопорушень у стані алкогольного сп`яніння.

Згідно з протоколом затримання від 01.11.2022 року ОСОБА_5 був затриманий 01.11.2022 о 21:30 годині.

Враховуючи, що ОСОБА_5 є особою раніше судимою з іспитовим строком, отже є доведеним, що усвідомлюючи покарання, яке йому загрожує за даний злочин, перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення відповідальності. Також є ризик, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, адже останній на даний час ніде не працює та не має жодних доходів, зловживає спиртними напоями та негативно характеризується за місцем проживання.

З огляду на викладене, взявши до уваги тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, та те, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 матиме змогу перешкоджати досудовому розслідуванню, ухилятися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, прихожу до переконання, що для запобігання вказаних ризиків застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, в даному випадку, не може забезпечити виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, отже до нього слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Межі розміру застави залежать від установленого кримінальним законом ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа підозрюється (ч. 5 ст. 182 КПК України).

Відповідно до частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи, що до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави ще не обирався та й відповідно ним не порушувався, тому слідчий суддя вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу, встановлену ст. 182 КПК України у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 52000 гривень, оскільки обставини даного кримінального правопорушення, обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного, який негативно характеризується за місцем проживання, не має на утриманні інших осіб, а також критерії, зокрема те, що розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та водночас не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним засобів для гідного людини проживання. Злочин, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 належить до категорії тяжких злочинів, тому межі розміру застави частиною 5 статті 182 КПК України встановлені від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 липня 2022 року встановлено на рівні 2600 гривень. Отже, на переконання слідчого судді, застава у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб буде забезпечувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків та не становитиме для нього надмірного тягаря.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. 29 Конституції України, ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, тимчасово непрацюючого, із середньою освітою, неодруженого, судимого Рахівським районним судом згідно з вироком від 08.04.2022, на утриманні осіб не має, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 21:30 год 31 грудня 2022 року.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та мешканцю АДРЕСА_1 заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 52000 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, зокрема на рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити з-під варти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , у зв`язку з внесенням застави, він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали до 31 грудня 2022 року.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 такі обов`язки:

1. прибувати до слідчого чи суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає, без дозволу органу досудового розслідування чи суду;

3. повідомляти орган досудового розслідування чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5. утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками по кримінальному провадженню.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 на строк до 31 грудня 2022 року.

У разі невиконання зазначених вище обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 слід визначити до 21:30 год 31 грудня 2022 року.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1