Номер провадження № 1-кс/756/1808/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на повідомлення слідчого Оболонського УП ГУНП в м. Києві про підозру ОСОБА_4 від 17.08.2022 у кримінальному провадженні, внесеного 16.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001505,

УСТАНОВИВ:
18.11.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшла скарга захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на повідомлення слідчого Оболонського УП ГУНП в м. Києві про підозру ОСОБА_4 від 17.08.2022 у кримінальному провадженні, внесеного 16.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001505.

В обґрунтування скарги зазначено, що 17.08.2022 у рамках кримінального провадження № 0001505 було складена та вручена слідчим СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , погоджена у той же день прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Однак захисник вважає, що повідомлення про підозру є незаконним, необгрунтованим та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, встановленим у ході досудового розслідування та матеріалам кримінального провадження. Так, захисник посилається на те, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, а саме кваліфікуючою ознакою є застосування ОСОБА_4 предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень - предмета, візуально схожого на пістолет, з якого ОСОБА_4 нібито здійснив два постріли по кузову автомобіля потерпілого ОСОБА_7 . Але на підтвердження наявності зазначеної кваліфікуючої ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, органом досудового розслідування не надано переконливих доказів, навпроти, висновки експертиз щодо наявності слідів пострілу та вибуху на автомобілі потерпілого не виявлено, як і слідів пальців рук підозрюваного ОСОБА_4 на предметі, схожому на пістолет, з якого, за версією слідства, було зроблено постріли. У зв`язку з чим захисник просить скасувати підозру ОСОБА_4 ..

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 підтримав доводи, наведені у скарзі, просив суд її задовольнити, скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 за ч.4 ст.296 КК України від 17.08.2022 у кримінальному провадженні, внесеного 16.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001505.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав позицію захисника, просив суд задовольнити скаргу.

Прокурор Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 у звязку з тим, що питання, на які посилається захисник в обгрунтування доводів скарги не можуть бути предметом дослідження слідчого судді і можуть бути дослідженні під час судового розгляду обвинувального акту судом.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Повідомлення про підозру це один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Так, порядок повідомлення особі про підозру визначений у главі 22 КПК України.

Статтею 276 КПК України передбачено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор. Згідно п. 3 ч.1 даної статті повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи в учиненні кримінального правопорушення.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч, 1 ст. 277 КПК України, та містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Відповідно до вимог ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з положеннями ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляв певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення здійснюються у порядку, передбаченому главою 11 КПК України, тобто, викликом (ст.133 КПК України), судовим викликом (ст.134 КПК України). Порядок вручення повідомлення визначений ст. 135 КПК України.

Судом встановлено, що 17.08.2022 у рамках кримінального провадження № 0001505 було складена та вручена слідчим СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , погоджена у той же день прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. У присутності адвоката ОСОБА_3 вручена копія повідомлення про підозру, пам`ятка про процесуальні права та обов`язки, роз`яснено права підозрюваного, що підтверджується копією повідомлення про підозру,

Тож, суд дійшов висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 здійснено у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законом, та його зміст відповідає вимогам КПК України.

Що стосується доводів захисника стосовно необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України та відсутності в органу досудового розслідування жодних доказів на підтвердження наявності кваліфікуючої ознаки, суд зазначає наступне.

Згідно із ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «К.Г. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечнпорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від ЗО серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), n. 32, Series A, № 182).

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду. Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Так, на думку суду, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом.

Під час вирішення питання щодо скасування повідомлення про підозру оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи недоведення винуватості особи, допустимості чи не допустимості доказів, з метою досягнення висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи ґрунтується взагалі підозра на певних доказах, відомостях, щоб виправдати подальше розслідування. Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час судового розгляду.

В судовому засіданні захисник та підозрюваний не заперечували саму подію кримінального правопорушення, а саме перебування ОСОБА_4 у зазначений у повідомленні про підозру час та місці, наявність конфлікта із потерпілим, його привод, а не погоджуються лише із здійненням підозрюваним двох пострілів із предмета, візуально схожого на пістолет. Суд вважає, що наявність чи відстуність цієї кваліфікуючої ознаки кримінального правопорушення може бути перевірена під час судового розгляду по суті, після дослідження і оцінки всіх доказів у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на повідомлення слідчого Оболонського УП ГУНП в м. Києві про підозру ОСОБА_4 від 17.08.2022 у кримінальному провадженні, внесеного 16.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001505,

Керуючись статтями 2, 3, 8, 24, 42, 135, 276-279, 303-309, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на повідомлення слідчого Оболонського УП ГУНП в м. Києві про підозру ОСОБА_4 від 17.08.2022 у кримінальному провадженні, внесеного 16.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001505, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не були присутніми під час її оголошення, у тому ж порядку та строк, з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1