СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1283/23
ун. № 759/3987/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2023 року

Святошинський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слічої - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення огляду в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000532 від 12.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

06 березня 2023 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва звернулась із клопотанням старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погодженим прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про надання дозволу на проведення огляду в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000532 від 12.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, про проведення огляду модульної котельні придбаної Гребінківською селищною радою Київської області у ПП «Енергія Сервіс» за договором №25/10-П від 02.11.2022 року за адресою АДРЕСА_1 , власником яких є Гребінківська селищна рада Київської області.

Клопотання обґрунтовується тим, що Слідчим управлінням ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000532 від 12.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України.

На підставі зібраних під час досудового розслідування обставин та, зокрема, надходження СУ ГУНП в Київській області листа судового експерта про погодження дати, часу та місця проведення огляду модульних котелень (250 кВт) та (300 кВт) у органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні огляду модульної котельні придбаної Гребінківською селищною радою Київської області у ПП «Енергія Сервіс» за договором №25/10-П від 02.11.2022 року за адресою вул. Центральна, 23, с. Лосятин Білоцерківського району Київської області, власником яких є Гребінківська селищна рада Київської області.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити з підстав наведених у поданому клопотанні.

Дослідивши клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 12.12.2022 рокудо Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за №0000532 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України.

В ході досудового розслідування виникла необхідність у проведенні огляду модульної котельні придбаної Гребінківською селищною радою Київської області у ПП «Енергія Сервіс» за договором №25/10-П від 02.11.2022 року за адресою АДРЕСА_1 , власником яких є Гребінківська селищна рада Київської області.

Суд встановив, що відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за адресою Київська область, Білоцерківський район, с. Лосятин, вулиця Центральна, будинок 23 - власником є Гребінківська селищна рада () (а.с. 82-86).

Потреба у наданні дозволу на проведення огляду обґрунтовується тим, що в результаті такого огляду можуть бути отримані докази, які як самостійно, так і в сукупності з іншими доказами сприятимуть всебічному та повному дослідженню всіх обставин Кримінального провадження, досягненню його мети зважаючи на матеріали досудового розслідування, що додані до клопотання.

У відповідності до ч.1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до ч.1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 КПК України, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених КПК України випадках, - на потерпілого.

Статтею 93 у частині 1 та 2 визначено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому КПК України. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий звернулась до слідчого судді із клопотання про надання дозволу на проведення огляду модульної котельні придбаної Гребінківською селищною радою Київської області у ПП «Енергія Сервіс» за договором №25/10-П від 02.11.2022 року за адресою АДРЕСА_1 , власником яких є Гребінківська селищна рада Київської області.

Відповідно до ч.1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних.

Частиною 2 статті 237 КПК України передбачено, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Статтею 30 Конституції України регламентовано, що не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті. Під житлом особи розуміється будь-яке приміщення, яке знаходиться у постійному чи тимчасовому володінні особи, незалежно від його призначення і правового статусу, та пристосоване для постійного або тимчасового проживання в ньому фізичних осіб, а також всі складові частини такого приміщення. Не є житлом приміщення, спеціально призначені для утримання осіб, права яких обмежені за законом. Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

В свою чергу, ст. 8 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року встановлює, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Згідно ч.1 ст. 234 КПК України, обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Обшук - це слідча дія, що являє собою процесуальне примусове обстеження приміщень, місцевості, окремих осіб з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте в результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 234 КПК України у разі необхідності провести обшук слідчий за погодженням з прокурором або прокурор звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням, яке повинно містити відомості про:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з розслідуванням якого подається клопотання;

3) правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

4) підстави для обшуку;

5) житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, де планується проведення обшуку;

6) особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться;

7) індивідуальні або родові ознаки речей, документів, іншого майна або осіб, яких планується відшукати, а також їхній зв`язок із вчиненим кримінальним правопорушенням;

8) обґрунтування того, що доступ до речей, документів або відомостей, які можуть у них міститися, неможливо отримати органом досудового розслідування у добровільному порядку шляхом витребування речей, документів, відомостей відповідно до частини другої статті 93 цього Кодексу, або за допомогою інших слідчих дій, передбачених цим Кодексом, а доступ до осіб, яких планується відшукати, - за допомогою інших слідчих дій, передбачених цим Кодексом. Зазначена вимога не поширюється на випадки проведення обшуку з метою відшукання знаряддя кримінального правопорушення, предметів і документів, вилучених з обігу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Слідчий суддя при розгляді клопотання про обшук враховує вимоги ст. 30 Конституції України, ст. 8 Європейської Конвенції з прав людини.

Невиконання вимог про законність, обґрунтованість та вмотивованість рішення слідчого судді тягне за собою визнання обшуку незаконним, та розглядається Європейським судом з прав людини як порушення ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При наданні дозволу на обшук житла та іншого володіння особи, який сам по собі є серйозним втручанням у приватність, слідчий суддя зобов`язаний перевірити, чи здійснюється клопотання слідчого у межах національного законодавства, чи є воно необхідним в інтересах суспільства,чи є це подання співмірним, чи може бути досягнута мета обшуку в інший менш обтяжливий спосіб.

Суд звертає увагу на п.73 рішення ЄСПЛ по справі «Ратушна проти України» (заява №17318/06), яке набуло статусу остаточного 0.03.2011 року, де зазначено, що обшук житла заявниці був проведений на підставі постанови, прийнятої Тростянецьким судом, і, таким чином, була предметом судового контролю. Проте лише цей факт сам по собі не обов`язково призведе до наявності достатніх гарантій від зловживань (див. вищезазначену ухвалу у справі «Кронін проти Сполученого Королівства» (Cronin v. United Kingdom). Оцінюючи, чи було втручання з боку держави пропорційним, Суд має розглядати особливі обставини кожної справи (див., наприклад, рішення від 16 грудня 1997 року у справі «Камензінд проти Швейцарії» (Camenzind v. Switzerland), пункт 45, Reports of Judgments and Decisions 1997-VIII).

ЄСПЛ у своєму рішенні від 7 липня2007року у справі «Смирнов проти Росії» вказав, що невизначене формулювання обсягу обшуку дало змогу органу влади на власний розсуд вирішувати, які матеріали підлягають вилученню, що призвело до вилучення, крім документів, які стосуються справи, деяких особистих речей. ЄСПЛ зазначив, що відсутність вказівки на конкретну мету обшуку є порушенням статті 6 Конвенції.

Аналогічна позиція ЄСПЛ міститься в рішенні від 15 липня 2003року у справі «Ернст та інші проти Бельгії», де вказано, що ордер на проведення обшуку не містив інформації щодо мети проведення обшуку та про предмети, що підлягають вилученню. Таким чином, слідчих було наділено широкими повноваженнями, обшуки не були пропорційними. Для дотримання зазначеної вимоги слідчим суддям необхідно відмовляти в задоволенні клопотань про обшук, які не містять відомостей про конкретні речі, документи, а також осіб, яких планується відшукати. Водночас у разі задоволення клопотань, що містять такі відомості, в ухвалах необхідно зазначати конкретні речі, документи, а також осіб, для виявлення яких надається дозвіл.

Як у справі «Бакланов проти Росії», рішення від 9 червня 2005 р., так і в справі «Фрізен проти Росії» рішення від 24 березня 2005 р., ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним. Окрім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Зважаючи на те, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи, суд враховує вищенаведену практику Європейського суду з прав людини щодо питань надання дозволу на проведення обшуку.

Як вбачається із клопотання слідчої, конкретну мету для проведення огляду вона не вказує, що згідно практики ЄСПЛ є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод та надає слідчим занадто широкі повноваження, що може призвести до непропорційності огляду житла чи іншого приміщення.

Зважаючи на вищенаведене суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 234-235, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення огляду в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000532 від 12.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України - відмовити.

Відповідно до положень ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1