Справа № 638/6088/22
Провадження № 1-кс/638/520/23
УХВАЛА

Іменем України

30 березня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на повідомлення слідчого про підозру у кримінальному провадженні № 0001566, від 04.10.2022 за ч. 1 ст. 263 КК України,

у с т а н о в и в :

17.03.2023 до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , на повідомлення про підозру ОСОБА_5 , 1988 р.н., у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України у кримінальному провадженні № 0001566 від 04.10.2022, в якій просить скасувати повідомлення про підозру від 15.01.2023 щодо підозрюваного ОСОБА_5 , в частині кваліфікації дій за ч. 1 ст. 263 КК України, як незаконне зберігання, збут вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу за епізодом від 24.10.2022 стосовно дій щодо військового багнет-ножа моделі «6X4» до автоматів АКМ та АК-74, як незаконну.

Скаргу обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0001566 від 04.10.2022 за ч. 1 ст. 263 КК України відносно ОСОБА_5 . 15.01.2023 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України у кримінальному провадженні № 0001566 від 04.10.2022, кваліфікація діяння - незаконне зберігання, збут вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу. Скаржник зазначає, що наразі підзахисному інкримінується 2 епізоди, начебто, протиправної діяльності за вказаним діянням.

Не погоджуючись із повідомленням про підозру у кримінальному провадженні № 0001566 від 04.10.2022 за ч. 1 ст. 263 КК України, врученим ОСОБА_5 , захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 , посилаючись на його незаконність та необґрунтованість, вважає підставами для скасування повідомлення про підозру невідповідність викладених у ньому висновків фактичним обставинам та інкримінованим особі діянням, а саме, неправильною юридичною кваліфікацією дій підозрюваного, та на підставі невідповідності підозри п.п. 4, 5 ч. 2 ст. 278 КПК України, просить її скасувати.

У судовому засіданні особа, яка подала скаргу - адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , скаргу підтримав та просив її задовольнити, з наведених у ній підстав.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 проти задоволення скарги заперечував. Зазначив, що доводи заявника є безпідставними та необґрунтованими, а тому в задоволенні скарги необхідно відмовити. Зазначив про те, що процесуальних порушень у кримінальному провадженні не допущено повідомлення про підозру є законним та обгрунтованим, кваліфікація дій підозрюваного є попередньою.

Старший слідчий Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції у Харківській області ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про час, дату, місце судового розгляду був повідомлений своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 303 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, вислухавши доводи особи, яка подала скаргу, прокурора, дослідивши матеріали справи та документи, додані до скарги, оцінивши докази, якими заявник обґрунтовує доводи скаргу, оглянувши надані матеріали кримінального провадження, приходить до наступного.

Згідно із п.18 частини першої статті 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 10, ч. 2 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржене повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0001566 від 04.10.2022 за ч. 1 ст. 263 КК України відносно ОСОБА_5

15.01.2023 у кримінальному провадженні № 0001566 від 04.10.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України, кваліфікація діяння - незаконне зберігання, збут вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

З огляду на час повідомлення про підозру - 15.01.2023, та час звернення зі скаргою на повідомлення про підозру 17.03.2023, заявником дотриманий наведений вище двомісячний строк, зі спліном якого він може звернутися до слідчого судді з відповідною скаргою.

Положення кримінального процесуального законодавства не містять визначення змісту поняття «підозра», проте системний аналіз змісту норм КПК України свідчить, що підозра є складовим елементом процедури притягнення до кримінальної відповідальності, оскільки саме з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення розпочинається кримінальне переслідування такої особи (п. 14 частина перша статті 3 КПК України).

Згідно з частиною першою статті 42 КПК України підозрюваним є 1) особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, 2) особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або 3) особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Таким чином, аналіз змісту частин першої статті 42 КПК України дозволяє зробити висновок, що підозра (кримінальне переслідування у формі підозри) починається з моменту, коли особі повідомлено про підозру або ця особа затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Передумовою наявності обґрунтованості підозри є здійснення відповідного письмового повідомлення особі про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, яке має бути здійснено належною уповноваженою особою у порядку, передбаченому законом.

Підставою для скасування повідомлення про підозру або визнання особи такою, що не набула статусу підозрюваного є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КК України, зміст повідомлення про підозру статтею 277 КПК України.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Згідно з п. 3 частини першої статті 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи в учиненні кримінального правопорушення.

Згідно із статтею 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень статті 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень статті 303 частини першої п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21 липня 2011 року)), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обґрунтованою є підозра за наявності таких принципових обставин: 1) врученого письмового повідомлення про підозру з обов`язковим посиланням на докази вчинення особою кримінального правопорушення; 2) наявності в матеріалах кримінального провадження доказів, що підтверджують учинення особою кримінального правопорушення; 3) доведення перед судом вагомості й достатності наявних доказів про вчинення особою кримінального правопорушення; 4) оцінювання судом доказів учинення особою кримінального правопорушення.

Вимога достатності доказів до моменту притягнення особи до кримінальної відповідальності означає, що в розпорядженні слідчого повинна бути така сукупність доказів, яка, будучи неповною, приводить тим не менше до обґрунтованого висновку про винуватість особи, котра притягується, і виключає в цей момент розслідування протилежного висновку.

У даному випадку, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, з якими сторона захисту пов`язує вимоги поданої скарги, в межах передбаченої компетенції, слідчий суддя вважає, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України станом на 15.01.2023 є обґрунтованою та відповідає зазначеним вище вимогам з огляду на наступне.

З відомостей, що наявні в матеріалах кримінального провадження вбачається, що повідомлення про підозру від 15 січня 2023 року складене і здійснене старшим слідчим СВ Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , що в цілому відповідає вимогам, зазначеним в статтями 277-279 КПК України.При цьому повідомлення про підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 1001566 від 04 жовтня 2022 року здійснено у спосіб, визначений частиною першою статті 278 КПК України. Тобто за своїм змістом повідомлення про підозру відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України. Виходячи з повідомлення про підозру від 15 січня 2023 року, в ньому вказані зміст підозри, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення та правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Обґрунтованість підозри підтверджується наступними доказами: протоколами допитів підозрюваного ОСОБА_5 , протоколами допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , постановами про визнання речовими доказами, відомостями, отриманими оперативними співробітниками; висновком експерта № СЕ-19/121-22/14219-БЛ від 03.11.2022, висновком експерта № СЕ-19/121-22/14218-ХЗ від 02.11.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколами допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення та іншими документами, в тому числі складеними за результатами слічих дій.

Тобто, на момент повідомлення про підозру, у органа досудового розслідування були всі наявні підстави вважати, що ОСОБА_5 , за епізодом від 24.10.2022,підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

При цьому, самі по собі обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПП: так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 . Суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Частиною першою статті 279 КПК України визначено, що у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу.

Таким чином на процедуру зміни раніше повідомленої підозри поширюються положення, які регулюють складення та здійснення повідомлення про підозру особі вперше і процесуальні дії та рішення, які здійснюються у зв`язку з повідомленням про підозру, у тому числі зміна підозри можуть бути оскаржені до слідчого судді.

Отже, на даний час правових підстав казати про невідповідність змісту підозри вимогам статті 277 КПК України немає. Сутність повідомлення про підозру дає підстави стверджувати те, що ця підозра є обґрунтованою, а саме письмове повідмолення є законним, вмотивованим та відповідає зазначеним вимогам. У свою чергу, зміна змісту підозри під час досудового розслідування, конкретизація обставин кримінального правопорушення з урахуванням оцінки здобутих під час розслідування доказів, питання правової кваліфікації дій підозрюваного тощо є прерогативою слідчого, прокурора, які, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності.

Беручи до уваги викладене, слідчий суддя вважає, що доводи захисника та підозрюваного, зазначені у скарзі та поясненнях, наданих під час її розгляду, про те, що повідомлення про підозру є незаконним та необґрунтованим, не доведені. Так само не наведено обґрунтованих даних, які б спростовували висновок сторони обвинувачення щодо причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, в межах якого здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001566 від 04 жовтня 2022 року.

З урахуванням викладеного слідчий суддя відмовляє в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України у кримінальному провадженні № 0001566 від 04 жовтня 2022 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на обґрунтованість підозри у кримінальному провадженні № 0001566 від 04.10.2022 за ч.1 ст. 263 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1