Справа №522/326/20
Провадження №1-кп/522/1863/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(повний текст)

14 листопада 2022 року місто Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2
розглянувши під час судового розгляду у кримінальному провадженні №0000515 від 16.05.2017 та №0001135 від 21.12.2019 клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за обвинуваченням:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м.Одеси, не одруженого, із середньо спеціальною освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого,
обвинувачених у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_5
захисника - ОСОБА_6

обвинуваченого - ОСОБА_4

УСТАНОВИВ:

В провадженні судді Приморського районного суду м. Одеси перебувають на розгляді обвинувальні акти стосовно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , обвинувачених у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.
Прокурор в судовому засіданні просив суд обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що доведені під час досудового розслідування ризики не знизились та не відпали.
Захисник та обвинувачений заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід. Крім того, захисником було надано документи на підтвердження того, що обвинувачений ОСОБА_4 є військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації.
Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання прокурора необхідно відмовити, виходячи з наступного.
У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію» в Україні введено воєнний стан та оголошено загальну мобілізацію.

Згідно витягу із наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №130 від 26.05.2022, вважати таким, що прибув по загальній мобілізації згідно з Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію», з 26.05.2022 зарахувати до списків особового складу частини на всі види забезпечення військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації солдата ОСОБА_4 , який прибув із ІНФОРМАЦІЯ_3 , вважати таким, що з 26.05.2022 справи та посаду Номера обслуги зенітного взводу з радіолокаційної роти військової частини НОМЕР_1 прийняв та приступив до виконання службових обов`язків за посадою з 4 (четвертим) тарифним розрядом, посадовим окладом 2730 грн. на місяць, ШПК «солдат», ВОС-156533А, особистий номер НОМЕР_2 .

Згідно довідки командира військової частини НОМЕР_3 за №559 від 14.09.2022, солдат ОСОБА_4 перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_3 з 09.09.2022 по теперішній час.

Відповідно до ст.26-1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» громадяни України (крім тих, які не підлягають призову на військову службу під час мобілізації) в добровільному порядку можуть бути прийняті на службу у військовому резерві Збройних Сил України та інших військових формувань. Для цього вони мають пройти професійно-психологічний відбір, за станом здоров`я бути придатними до служби у військовому резерві та відповідати встановленим вимогам проходження служби у військовому резерві.
Згідно довідки військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 №89/1392 від 11.05.2022, ОСОБА_4 здоровий та придатний до військової служби.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому судом враховуються вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Частиною 2 ст.194 КПК України передбачено, що суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

ОСОБА_4 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимий, перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_3 .

На думку суду, застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може забезпечити відповідну процесуальну поведінку обвинуваченого в майбутньому з точки зору виконання покладених на нього процесуальних зобов`язань, тому доцільно обрати щодо обвинуваченого запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду обвинувальних актів.
Керуючись Гл.18, ст.ст.194, 342-355 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.
Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на 2 (два) місяці.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду у розумні строки;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Повідомити обвинуваченого письмово під розпис про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала про обрання запобіжного заходу може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1

14.11.22