Справа №295/1824/23
УХВАЛА

Іменем України

17.02.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника власника майна ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_5 , від імені якого діє представник, адвокат ОСОБА_3 ,

про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002610 від 22.11.2022 та додані до нього матеріали,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 , від імені якого діє представник, адвокат ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, у якому просить скасувати арешт автомобіля Cherry, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та повернути його власнику ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.12.2022 накладено арешт на вказаний автомобіль.

Заявник вказує, що необхідні слідчі дії з автомобілем проведено, отже потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити. Додатково пояснив, що кримінальне провадження триває з листопада 2022 року, тобто вже досить довгий час. У листопаді було проведено експертизу технічного стану транспортного засобу та трасологічну експертизу. Щодо необхідності відтворення обставин події заявник не заперечує, проте внаслідок ДТП автомобіль пошкоджений, не транспортабельний, прилади освітлення не працюють, тому для відтворення необхідно використовувати аналогічний транспортний засіб, бо використання цього є не можливим, отже відпала потреба у подальшому утриманні транспортного засобу органом досудового розслідування.

Слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив. Вказав, що в ході досудового розслідування може виникнути потреба у проведенні додаткових експертиз, у зв`язку з чим слідчий повинен мати безперешкодний доступ до транспортного засобу, що можливо лише у разі перебування автомобіля на штрафмайданчику. Наразі вже проведені експертизи технічного стану і транспортно-трасологічна, однак у подальшому може виникнути потреба у проведенні якоїсь додаткової експертизи для встановлення певних додаткових даних чи у проведенні інших слідчих дій. Також вказав, що за технічним станом, проведення слідчого експерименту саме з цим автомобілем є неможливим, оскільки він своїм ходом не переміщується.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, заслухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне №0002610 від 22.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.12.2022 накладено арешт на автомобіль марки Cherry, р.н. НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі, щодо позбавлення або обмеження права власності.

Згідно з частинами 1, 2 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно з п.1 ч.6 ст.100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами ч.4 ст.173 КПК України у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту з майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст.170, 173 КПК України. Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.

З матеріалів кримінального провадження слідчим суддею встановлено, що відносно автомобіля Cherry, реєстраційний номер НОМЕР_1 , проведено експертизу технічного стану транспортного засобу та транспортно-трасологічну експертизу.

Заперечуючи проти задоволення клопотання, слідчий послався на те, що може виникнути необхідність у проведенні з арештованим автомобілем додаткових експертиз та інших слідчих дій, при цьому, підтвердив, що наразі такої необхідності не має.

З огляду матеріалів кримінального провадження слідчим суддею також встановлено, що доручення оперативному підзрозділу на поведення слідчих (розшукових) дій, у порядку ст.40 КПК України, від 07.02.2023, проведення у даному кримінальному провадженні жодних слідчих дій, експертиз та досліджень саме з транспортним засобом не передбачає.

Зважаючи на встановлені під час розгляду клопотання про скасування арешту з майна обставини кримінального провадження, а саме те, що в межах кримінального провадження з арештованим автомобілем проведені необхідні слідчі дії; заперечуючи проти скасування арешту, слідчий не довів, що існує потреба у проведенні інших слідчий дій та необхідність подальшого утримання транспортного засобу органом досудового розслідування, тому слідчий суддя вважає, що ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна, відсутні, як і відсутні будь-які додаткові підстави для подальшого втручання у права власника арештованого майна на володіння належним йому майном, тому, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись статтями 170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений у кримінальному провадженні №0002610 від 22.11.2022 відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира від 22.12.2022 у справі № 295/12149/23 на автомобіль марки Cherry, р.н. НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 .

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1