Провадження № 1-кс/761/445/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна - ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року, у кримінальному провадженні №0001582 від 23 квітня 2021 року,

ВСТАНОВИЛА:

22 грудня 2022 року в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року, у кримінальному провадженні №0001582 від 23 квітня 2021 року.

Своє клопотання представник заявника обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.01.2023 задоволено клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001582 від 23.04.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 та ч. 2 ст. 309 КК України, та накладено арешт на 4 купюри номіналом по 200 євро, 2 купюри номіналом по 50 євро, 2 сліди папілярних узорів, та автомобіль марки "Mercedes AMG GTS" на реєстраційних номерах Чеської республіки НОМЕР_1 , номер кузова (VIN код) НОМЕР_2 .

Однак, адвокат ОСОБА_3 вважає, що наразі у продовженні застосування вказаного заходу забезпечення відпала необхідність з огляду на те, що арешт накладався на майно з метою збереження речових доказів, разом з тим, наразі досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, а тому накладений у кримінальному провадженні арешт підлягає скасуванню.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 , в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів викладених у ньому, просив задовольнити. Наголошував, що метою накладення арешту було збереження речових доказів, а не забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання.

Слідчий ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , вказувала, що кримінальне провадження здійснюється за ч. 3 ст. 307 КПК України, а тому вилучений автомобіль підпадає під можливу конфіскацію майна у разі ухвалення судом обвинувального вироку. Також стверджувала, що грошові кошти, на які був придбаний цей автомобіль, отримані особою злочинним шляхом. На уточнююче запитання пояснила, що досудове розслідування у кримінальному провадженні вже завершене, однак інший підозрюваний у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_8 ухиляється від ознайомлення з матеріалами кримінального провадження з метою затягування стадії досудового розслідування, разом з тим слідчим суддею йому встановлено йому строк для ознайомлення до 03 березня 2023 року.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

В ході судового розгляду встановлено, що Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001582 від 23 квітня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 309 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.01.2022 задоволено клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001582 від 23.04.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 та ч. 2 ст. 309 КК України, та накладено арешт на 4 купюри номіналом по 200 євро, 2 купюри номіналом по 50 євро, 2 сліди папілярних узорів, та автомобіль марки "Mercedes AMG GTS" на реєстраційних номерах Чеської республіки НОМЕР_1 , номер кузова (VIN код) НОМЕР_2 .

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання у органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що вказане майно підпадає під ознаки речових доказів, оскільки було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, зі змісту ухвали вбачається, що слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва були належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку про необхідність накладення арешту на таке майно.

При цьому, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13 січня 2022 року, якою накладено арешт, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

При цьому варто нагадати, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року, у кримінальному провадженні №0001582 від 23 квітня 2021 року.

Керуючись ст.ст. 22, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року, у кримінальному провадженні №0001582 від 23 квітня 2021 року - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити 03 березня 2023 року о 10 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1