Справа № 953/2858/23
н/п 1-кс/953/2762/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" квітня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000921 від 12.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

17.04.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000921 від 12.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено особовим складом Полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області у період з 24.02.2022 під час проведення заходів з відсічі та стримування збройної агресії проти України та стабілізаційних заходів на деокупованих територіях Харківської області під час підпорядкування відповідному органу військового управління, а саме накласти арешт на зброю та боєприпаси, які залишені військовими Російської Федерації: 7,62 мм кулемет ПКМ No ТА-342, 1994 року випуску - 1 шт.; гранатомети РПГ7В: ВС No 440, 1990 року випуску; ФГ No 136, 2002 року випуску; АА No 729, 1990 року випуску; гранатомети РПГ-30 у кількості 3 шт.; гранатомет РПГ М80 у кількості 1 шт.; гранатомети РПО у кількості 2 шт.; гранатомети РШГ у кількості 2 шт.; гранатомет М72 у кількості 2 шт.; гранатомет РМГ у кількості 2 шт.; гранатомет М72A5 у кількості 1 шт.; гранатомет М72А6 у кількості 1 шт.; постріли до установки «ФАГОТ» у кількості 3 шт.; ручну пускову установку «ФАГОТ» (Мо 30-82-0134-6.р.) з прицілом( НОМЕР_1 ) у кількості 1 шт.; електродетонатори у кількості 3 шт.; підствольний гранатомет ГП-25 у кількості 1 шт.; приціл до АГС (N° 51961-4) у кількості 1 шт.; міни МОН-50 у кількості 4 шт.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000921 від 12.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 12.04.2023 до ЧЧ Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшов рапорт командира ППОП ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_4 про те, що відповідно до бойових розпоряджень оперативно-стратегічного угрупування військ " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 08.09.2022 № БР-ОСУВ/ОГ/75дск/п, від 20.10.2022 №116/1/1013т/пкп, від 29.10.2022 №Р-ОСУВ/ОГ/692дск/п, а також наказу ГУНП в Харківській області від 31.10.2022 №62 дск, особовим складом Полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області у період з 24.02.2022 проводились заходи з відсічі та стримування збройної агресії проти України та стабілізаційні заходи на деокупованих територіях Харківської області, під час яких було виявлено зброю та боєприпаси, які залишені військовими РФ.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000921 від 12.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Під час подальшого досудового розслідування вказаного кримінального провадження виникла необхідність в проведенні огляду предметів, а саме зброї та боєприпасів, вилучених у військових РФ.

13.04.2023 у період часу з 12:40 до 15:05 проведено огляд предметів, в ході якого встановлено: 7,62 мм кулемет ПКМ, згідно даних на ньому No ТА-342, 1994 року випуску - 1 шт., гранатомети РПГ7В, згідно даних на них: ВС No 440, 1990 року випуску; ФГ No 136, 2002 року випуску; АА No 729, 1990 року випуску, гранатомет РПГ-30 у кількості 3 шт., гранатомет РПГ М80 у кількості 1 шт., гранатомет РПО у кількості 2 шт., гранатомет РШГ у кількості 2 шт., гранатомет РМГ у кількості 2 шт., гранатомет М72A5 у кількості 1 шт., гранатомет М72А6 у кількості 1 шт., постріли до установки «ФАГОТ» у кількості 3 шт., ручна пускова установка «ФАГОТ» (Мо 30-82-0134-6.р.) з прицілом (А173359) у кількості 1 шт., електродетонатори у кількості 3 шт., підствольний гранатомет ГП-25 у кількості 1 шт., міни МОН-50 у кількості 4 шт.

13.04.2023 постановою слідчого вказані предмети визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до положення ст.98 КПК України, вилучені зброя та боєприпаси мають ознаки речового доказу.

Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані предмети є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Таким чином, з метою збереження речових доказів відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України виникла необхідність у арешті вищенаведених предметів.

Слідчий зазначає, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування.

В судове засідання прокурор Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 не з`явився. Подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна у судове засідання не викликався, оскільки його особу не встановлено. Згідно з відомостями, що містяться в клопотанні, вказані зброя та боєприпаси були залишені російськими військовими.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Правовою підставою арешту майна є кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000921 від 12.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Харківським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000921 від 12.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

13.04.2023 в період часу з 12 год. 40 хв. до 15 год. 05 хв. було проведено огляд зброї та боєприпасів, вилучених у військових РФ під час проведення заходів з відсічі та стримування збройної агресії проти України та стабілізаційних заходів на деокупованих територіях Харківської області.

13.04.2023 постановою старшого слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , вилучені у військових РФ зброю та боєприпаси - визнано речовими доказами.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Враховуючи те, що вказані зброя та боєприпаси відносяться до предметів, які вилучені з обігу, а тому вони не можуть вважатися тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000921 від 12.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено особовим складом Полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Харківській області у період з 24.02.2022 під час проведення заходів з відсічі та стримування збройної агресії проти України та стабілізаційних заходів на деокупованих територіях Харківської області під час підпорядкування відповідному органу військового управління, а саме накласти арешт на зброю та боєприпаси, які залишені військовими Російської Федерації: 7,62 мм кулемет ПКМ No ТА-342, 1994 року випуску - 1 шт.; гранатомети РПГ7В: ВС No 440, 1990 року випуску; ФГ No 136, 2002 року випуску; АА No 729, 1990 року випуску; гранатомети РПГ-30 у кількості 3 шт.; гранатомет РПГ М80 у кількості 1 шт.; гранатомети РПО у кількості 2 шт.; гранатомети РШГ у кількості 2 шт.; гранатомет М72 у кількості 2 шт.; гранатомет РМГ у кількості 2 шт.; гранатомет М72A5 у кількості 1 шт.; гранатомет М72А6 у кількості 1 шт.; постріли до установки «ФАГОТ» у кількості 3 шт.; ручну пускову установку «ФАГОТ» (Мо 30-82-0134-6.р.) з прицілом(А173359) у кількості 1 шт.; електродетонатори у кількості 3 шт.; підствольний гранатомет ГП-25 у кількості 1 шт.; приціл до АГС (N° 51961-4) у кількості 1 шт.; міни МОН-50 у кількості 4 шт.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1