ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2417/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Дарницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 ,розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, освіта середня спеціальна, неодруженого, раніше не судимого, проживає у АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні № 0003477 від 19.09.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що 21.09.2022 року на підставі ухвали слідчого судді підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою внесення застави у розмірі 248 100 гривень.

17.11.2022 року постановою керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, у зв`язку з необхідністю отримання висновків призначених судових експертиз, надання стороні захисту доступу до матеріалів кримінального провадження та складання обвинувального акту.

В свою чергу, є необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу, оскільки ризики, які були встановлені під час застосування запобіжного заходу, не зникли.

Захисник адвокат ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вважаючи відсутніми підстави для подальшого утримання ОСОБА_5 під вартою. При цьому представники сторони захисту стверджували про відсутність доказів існування ризиків, зазначених стороною обвинувачення.

Вислухавши думки учасників процесу та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 21.09.2022 року на підставі ухвали слідчого судді до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою внесення застави.

17.11.2022 року постановою керівника Дарницької окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, у зв`язку з необхідністю отримання висновків призначених судових експертиз, надання стороні захисту доступу до матеріалів кримінального провадження та складання обвинувального акту.

Згідно ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч. 3 ст. 184 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слідчому судді, суду при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою .

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод далі - Конвенція (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Судове рішення стосовно продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його продовження, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК). Слідчому судді, необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111 - 112 рішення від 01.03.2007; п. 85 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» від 10.02.2011 року).

Слідчий суддя зобов`язаний зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України. При розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України»).

Збереження обґрунтованої підозри є обов`язковою умовою правомірності продовження тримання під вартою. Проте, коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102. Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти Росії» § 140.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти Росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти Россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти Росії» §§ 30-32.

Квазі-автоматичне продовження строку тримання під вартою суперечить гарантіям, викладеним у частині 3 статті 5 «Тейс проти Румунії» § 40.

Завданням органів влади є встановити, чи продовжують існувати підстави, які обґрунтовують тривале тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 234.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

Слідчим суддею зі змісту доданих до клопотання слідчого процесуальних документів встановлено, що 21.09.2022 року відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, при цьому слідчий суддя прийшов до висновку про наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України.

На час розгляду даного клопотання, з урахуванням досліджених матеріалів, доданих до нього, вбачається, що доводи органу досудового розслідування щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого діяння, які були оцінені слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу, є спроможними і протягом часу проведення досудового розслідування не спростовані.

Досудове розслідування триває, наразі підставою для продовження досудового розслідування є очікування на висновки призначених судових досліджень, проведення яких є обов`язковим у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин, а також необхідність проведення процесуальних дій щодо закінчення досудового розслідування.

Таким чином слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування не має місця невиправданих зволікань, а неможливість звершення досудового розслідування у встановлений законом двомісячний строк пов`язана зі значною кількістю призначених експертиз (більше 100).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 було встановлено ризики передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, наявність яких та ступень не зникли та не зменшились на час розгляду клопотання слідчого.

Отже, ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається орган досудового розслідування та прокурор у судовому засіданні, є надзвичайно високими.

Обґрунтованість будь-якого строку тримання під вартою, яким би коротким він не був, має бути переконливо доведена владою («Ідалов проти Росії» § 140; «Тазе проти Румунії», § 40; «Каставет проти Молдови», § 33; «Белчев проти Болгарії», § 82).

В клопотанні слідчий просить продовжити дію запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування, який продовжено відповідним прокурором до трьох місяців, зважаючи на те, що зазначений строк є обґрунтовано виваженим, зокрема з урахуванням тривалості проведення призначених експертних досліджень, що не залежить від активних дій слідчого, з чим в свою чергу погоджується слідчий суддя, оскільки слідчий позбавлений можливості впливати на експерту установу.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою, як запобіжний захід є обґрунтованим, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Посилання сторони захисту та клопотання захисника щодо зміни застосованого відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу на домашній арешт, слідчий суддя вважає необґрунтованим з огляду на той факт, що інкриміноване у зазначеному кримінальному провадженні діяння було вчинено на час застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, досудове розслідування якого проводиться Голосіївським УП ГУНП у м. Києві. Тобто такий запобіжний захід був не дієвим відносно ОСОБА_5 та не зміг виключити ризик вчинення ним іншого злочину.

Керуючись ст. ст. 193,194, 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити підозрюваному у кримінальному провадженні № 0003047 від 19.09.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 19.01.2023 року з визначенням розміру застави в сумі 248 100 (двісті сорок вісім тисяч сто) грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного на строк до 19.01.2023 року обов`язки прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування з іншим підозрюваним, свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Відмовити у задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою протягом цього ж строку з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1