Справа № 202/1061/23
Провадження № 1-кс/202/1790/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

02 березня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000621, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 4 ст. 189 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, яке погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна подане в рамках кримінального провадження № 0000621, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 125 КК України.

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що група осіб, діючи за попередньою змовою, з погрозою та із застосуванням насильства над потерпілим та його близькими родичами, причетні до систематичного вимагання грошових коштів у мешканця м. Дніпра.

30.01.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Санкція кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, в якому підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Підставою для застосування арешту слідчий зазначає п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Слідчий клопотання підтримала та просила задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що 18.11.2022 до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 189 КК України за № 0000621.

Згідно витягу з ЄРДР група осіб, діючи за попередньою змовою, з погрозою та із застосуванням насильства над потерпілим та його близькими родичами, причетні до систематичного вимагання грошових коштів у мешканця м. Дніпра.

30.01.2023 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_6 підтверджується: протоколами допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколами пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом огляду транспортного засобу; протоколом огляду мобільного телефону; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; висновком експерта за результатами проведення судово-медичної експертизи №130е від 16.01.2023; протоколами за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій та іншими зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Санкцією ч. 4 ст. 189 КК України визначено обов`язковим додатковим покаранням конфіскацію майна.

Наявність обґрунтованої підозри, з огляду на стадію розгляду цього кримінального провадження, слідчим суддею вважається доведеною.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_6 є власником 1/3 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (визначено ч. 2 ст. 170 КПК України).

У ч. 5 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КПК України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Розумність та співрозмірність обмеження права власності, на думку слідчого судді, відповідає завданням цього кримінального провадження, ураховуючи його стадію, характер інкримінованого підозрюваному ОСОБА_6 діяння та визначення конфіскації майна як безальтернативного виду покарання у санкції інкримінованої статті.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає виправданим саме такий ступінь втручання у права та свободи особи з метою виконання завдань кримінального провадження, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого відділу СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, яке подане в рамках кримінального провадження № 0000621, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 125, ч. 4 ст. 189 КК України задовольнити.

Накласти арешт на 1/3 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що праві приватної власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження та розпорядження майном.

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1