Справа№ 693/730/22
1-кс/693/187/22
УХВАЛА

Іменем України
про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

11.11.2022 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків винесене у кримінальному провадженні№0000245 від 16.09.2022 р. слідчим СВ ВП №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 і погоджене прокурором Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Жашків Черкаської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , із середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор Жашківського відділу

Уманської окружної прокуратури - ОСОБА_4 ,

захисник адвокат - ОСОБА_6 ,

підозрюваний - ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням відділу поліції №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідується у кримінальному провадженні №0000245 від 16.09.2022р., внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

15 вересня 2022 року на спеціальну лінію «102» надійшло повідомлення про те, що до КНП «Жашківська БПЛ» доставлено ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з тілесними ушкодженнями у вигляді множинних різаних ран грудей та живота, проникаючої травми грудей. В ході проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що 15.09.2022 року під час спільного розпивання алкогольних напої на ґрунті раптово виниклого конфлікту дані тілесні ушкодження йому спричинив ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За результатами розгляду зазначених матеріалів слідчим відділенням відділу поліції № 1 Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області в порядку ст. 214 КПК України 16.09.2022 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000245 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

16 вересня 2022 року за підозрою у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 .

16 вересня 2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він 15 вересня 2022 року близько 21 години 30 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , в ході раптово виниклого конфлікту, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій передбачаючи їх наслідки та бажаючи їх настання, маючи умисел на заподіяння тілесних ушкоджень, наніс близько трьох ударів кухонним ножом в ділянку живота та грудей ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Своїми діями ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_7 згідно довідки КНП «Жашківська БПЛ Жашківської міської ради» від 16 вересня 2022 року, тілесні ушкодження у вигляді проникаючих колото-різаних ран (дві) грудної клітини зліва, непроникаючого колото-різаного поранення правої поперекової ділянки.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному спричиненні тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

Анкетні відомості підозрюваного: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Жашків Черкаської області, українець, громадянин України, із середньою-спеціальною освітою, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не працюючий, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч. 1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні вказаного злочину підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні доказами:

1. Даними протоколу огляду місця події від 16 вересня 2022 року;

2. Показаннями свідка ОСОБА_8 від 16 вересня 2022 року;

3. Протоколом огляду предметів від 16 вересня 2022 року;

3. Показаннями свідка ОСОБА_9 від 16 вересня 2022 року;

4. Показанням свідка ОСОБА_10 від 16 вересня 2022 року;

5. Показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 16 вересня 2022 року;

6. Даними довідки КНП «Жашківська БПЛ Жашківської міської ради» від 16 вересня 2022 року;

7. Показаннями потерпілого ОСОБА_7 від 16 вересня 2022 року та 01 листопада 2022 року;

8. Даними протоколу слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_7 від 04 листопада 2022 року.

Таким чином, з моменту повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, що є злочином, який відноситься до категорії тяжких, останній набув статусу підозрюваного та на нього покладено ряд обов`язків, передбачених ст. 42 та іншими положеннями КПК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

16 вересня 2022 року слідчим суддею Жашківського районного суду Черкаської області відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 40 діб, тобто до 25 жовтня 2022 року включно.

21 жовтня 2022 року слідчим суддею Жашківського районного суду Черкаської області відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 20 діб, тобто до 14 листопада 2022 року включно.

10 листопада 2022 року керівником Уманської окружної прокуратури строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 16 грудня 2022 року.

Підставою застосування (продовження) запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, так як він усвідомлює, що за вчинений злочин йому загрожує покарання на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі. Окрім цього, може залишити місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності;

2) може незаконно впливати на свідків, понятих у цьому ж кримінальному провадженні, так як останньому із матеріалів кримінального провадження відомі їхні анкетні дані. Наявність вказаного ризику обумовлена тим, що свідки у даному провадженні: ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , проживають в одному домоволодінні з підозрюваним, а ОСОБА_10 є товаришем підозрюваного, при тому, що він усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує та пов`язані з цим наслідки для себе, так як і усвідомлює можливість та реальну здатність різними шляхами впливати на бажання та ставлення вказаних свідків до прийняття ними рішень щодо повноти, доцільності (виходячи з конкретної життєвої ситуації, в якій опинився свідок під впливом можливої поведінки підозрюваного) для них давання показань під час досудового розслідування та судового розгляду, тому наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на них шляхом умовлянь, погроз, примусу для того, щоб останні змінили свої показання на його користь або взагалі відмовились надавати об`єктивні показання чи сприяти досудовому розслідуванню та суду у встановленні всіх обставин, що мають значення у даному провадженні. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;

3) може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого та прокурора з метою затягування досудового розслідування, а також невиконанням процесуальних обов`язків.

Такі ризики ґрунтуються і на тому, що отримані відомості у кримінальному провадженні про кримінальне правопорушення, вчинене ОСОБА_5 в повній мірі знайшли своє підтвердження, про що свідчить задокументований факт спричинення умисних тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, завданих ОСОБА_7 ..

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою є тривалість виконання судово-медичної експертизи щодо встановлення та підтвердження ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих потерпілим ОСОБА_7 , а також інших судово-медичних експертиз, що перевищує установлений законом двомісячний строк досудового розслідування.

Зазначена обставина обумовлена довготривалим періодом часу лікування потерпілого у медичному закладі, що потягло затримку в отриманні та наданні органом досудового розслідування усіх необхідних документів щодо стану здоров`я потерпілого з метою забезпечення повноти та всебічності судово-медичної експертизи, а також надмірною завантаженістю експертних установ у зв`язку з перебуванням на їх виконанні значної кількості експертиз, призначених у кримінальних провадженнях, пов`язаних зі збройною агресією російської федерації.

Існування вищевказаних обставин не залежать від волі та свідомості представників органу досудового розслідування, а тому є об`єктивною перешкодою завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про тримання під вартою.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, а також тяжкість наслідків, спричинених даним злочином, особи підозрюваного, застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання, оскільки такий запобіжний захід не забезпечить гарантій його належної процесуальної поведінки.

Особиста порука також не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до органу досудового розслідування не надійшло звернень від осіб, які б заслуговували на довіру, про те, що вони можуть поручитись за підозрюваного.

Домашній арешт також, на думку слідства, не може бути застосований до підозрюваного, оскільки останній не має офіційного місця навчання чи роботи, або ж таких обставин, які б перешкоджали чи унеможливлювали залишення ним теперішнього місця проживання, тому він може залишити місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності, що обґрунтовано підсилює ризик переховування від слідства та суду.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, він може уникати кримінального провадження та покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не вдасться за можливе.

Окрім цього, відповідно до п.п. 1, 3, 5, ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У судовому засіданні прокурор Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти продовження запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що ризики зазначені у клопотанні не доведені і до підозрюваного можливо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого адвоката.

Заслухавши доводи прокурора, думку адвоката, підозрюваного, вивчивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 без застосування застави, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

Продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

У відповідності до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

З урахуванням запровадженого на території України воєнного стану через військову агресію Збройних Сил Російської Федерації, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 та Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24.02.2022 №2102-ІХ, що в даний час є обставиною та не залежать від волі та свідомості представників органу досудового розслідування, і є об`єктивною перешкодою завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про тримання під вартою, а також те, що на даний час залишаються встановлені в ухвалі слідчого судді про обрання запобіжного заходу ризики, які на даний час не зменшилися та свідчать про можливість вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним продовжити запобіжний захід у виді тримання підозрюваного під вартою.

У відповідності до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно п.п.1,2 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи, що внаслідок вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення людина зазнала тяжких тілесних ушкоджень, у зв`язку з чим суттєво збільшується необхідність ізоляції підозрюваного ОСОБА_5 на час кримінального провадження для забезпечення його швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, а також безпеки його учасників, в тому числі і самого підозрюваного, запобігання вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави у даному конкретному випадку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 182-184, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,- задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , продовжити строком на 32 дні,тобто з 00 год. 30 хв. 14 листопада 2022 року до 00 год. 30 хв. 16 грудня 2022 року включно.

Не визначати розмір застави для ОСОБА_5 у кримінальному провадженні згідно п.2 ч.4 ст.183 КПК України.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 15 листопада 2022 року о 16 год. 00 хв.

Головуючий суддя:

ОСОБА_11 ухвалою суду ознайомилися. Копію отримали:

«_____»___________ 2022 року_________________________ ОСОБА_5

Захисник-адвокат: ____________________________________ ОСОБА_6