Справа № 761/7085/23
Провадження № 1-кс/761/4855/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві поданого у кримінальному провадженні № 0001857 від 22 лютого 2022 року, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001857 від 22 лютого 2022 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений час, але не пізніше липня 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, за невстановлених обставин, у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту та незаконний збут психотропної речовини - амфетаміну. З метою реалізації злочинного умислу ОСОБА_7 вчинення кримінальних правопорушень залучено ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_6 між якими розподіллено відповідні функції.

Так, ОСОБА_7 у невстановлені час, за невстановлених обставин незаконно придбавав у невстановленої особи з метою незаконного збуту психотропну речовину - амфетамін у особливо великих розмірах, який в подальшому передавав та розподіляв між ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_6 для незаконного збуту дрібними партіями.

У подальшому, 05.01.2023, в період часу з 17 години 35 хвилин до 20 години 18 хвилин, під час проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками поліції виявлено та вилучено психотропну речовину - амфетамін, масою близько 84,18 грама, тобто у особливо великих розмірах, засоби для фасування, електронні ваги, які ОСОБА_6 зберігала з метою збуту.

05.01.2023 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

06.01.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

07 січня 2023 року слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 05 березня 2023 року та визначено заставу у розмірі 214 720 гривень,

21 лютого 2023 року продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження № 0001857 від 22 лютого 2022 року до трьох місяців.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали у повному обсязі, просили продовжити строк тримання підозрюваної під вартою.

Підозрювана та її захисник заперечували щодо задоволення клопотання та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На обґрунтування свої доводів сторона захисту зазначила, що заявлені прокурором ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваної є не доведеними, оскільки ОСОБА_6 не має наміру переховуватися, а відтак на їх думку належну процесуальну поведінку підозрюваної зможе забезпечити інший менш суворий запобіжний захід, зокрема домашній арешт.

З`ясувавши думку учасників процесу, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які вказують на факти, що ОСОБА_6 могла вчинити інкриміноване їй правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (частина перша статті 276 КПК). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою.

Крім того, обґрунтованість підозри вже була предметом судового розгляду, а будь-яких доказів на спростування вказаної обґрунтованості сторонами провадження не надано.

Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вказані обставини перевірялись слідчими суддями під час застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також враховуючи, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не відпали та підозрювана ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»).

Відтак, з однієї сторони розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншої - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Так, раніше при вирішенні питання щодо тримання під вартою ОСОБА_6 слідчим суддею в якості альтернативи визначено заставу та покладено обов`язки, відтак, суд вважає в рамках дотримання принципу не погіршення в частині обмеження прав підозрюваної за доцільне залишити ОСОБА_6 в якості альтернативи розмір застави та покладання обов`язків, передбачених ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07 січня 2023 року у справі № 761/67/23.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Продовжити підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 35 (тридцять п`ять) днів, тобто до 05 квітня 2023 року, включно, з визначенням розміру застави та покладанням обов`язків, передбачених ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07 січня 2023 року у справі № 761/67/23.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1