Справа № 761/2216/23
Провадження № 1-кс/761/1765/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , що діє в інтересах Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000056 від 26.04.2021,-

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 , що діє в інтересах Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000056 від 26.04.2021.

Заявник своє клопотання обгрунтовує тим, що рішенням суду на користь територіальної громади м. Києва витребувано квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку в подальшому зареєстровано за Київською міською радою. Розпорядженням Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації від 19.05.2021 № 319 надано зазначену службову квартиру працівнику ЖЕД ОСОБА_4 .. Ухвалою слідчого судді накладено арешт на зазначену квартиру. Наявність арешту позбавляє власника використовувати як службове житло для працівників. Вважають, що у подальшому існуванні арешту відпала потреба.

Представник заявника у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги. Просить скаргу розглядати без його участі.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, у судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді від 18.05.2021 Шевченківського районного суду м. Києва накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) у кримінальному провадженні № 0000056 від 26.04.2021.

При цьому, як вбачається зі змісту ухвали, підставою для накладення арешту на вказане майно була наявність розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а відтак є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Поряд з цим, як вбачається з досліджених слідчим суддею матеріалів, прокурором, не зважаючи на тривалий час протягом якого арештоване майно перебуває у розпорядженні органу досудового розслідування, не надано слідчому судді доказів, що арештоване майно дійсно може бути використаним у якості доказу в рамках даного кримінального провадження, з чого слідчий суддя робить висновок про те, що на даний час у сторони обвинувачення відсутні аргументи, які б дозволяли обґрунтовано стверджувати про те, що арештоване майно має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що на даний час потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів.

Враховуючи викладене, вказаний арешт має бути скасованим.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 170, 173, 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 , що діє в інтересах Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000056 від 26.04.2021, - задовольнити.

Скасувати арешт квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), що накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.05.2021.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1