Справа № 373/71/23
Номер провадження 1-кс/373/54/23
УХВАЛА

17 лютого 2023 року м. Переяслав

Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретарки судових засідань ОСОБА_2 , прокурорки ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , заявника ОСОБА_5 розглянув в судовому засіданні заяву голови ГО «Доброчинність інвалідам» ОСОБА_5 про визнання бездіяльності та зняття арешту з майна у кримінальному провадженні № 0000027 від 14.01.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Зазначена заява надійшла до суду 16.02.2023.

У заяві ОСОБА_5 просить: визнати бездіяльність слідчого та прокурора щодо скасування арешту та повернення йому майна; зняти арешт з подовжувача електричного білого кольору довжиною близько 80 метрів, електропили зеленого кольору марки «EURO TEC GC-220», залишки спиляного і розпиляного на колоди дерева «Клен»; зобов`язати поліцію повернути йому дерев`яний віз для коня.

В судовому засіданні ОСОБА_5 підтримав заяву.

Прокурорка та слідчий не заперечили щодо зняття арешту з майна.

Ухвалою слідчого судді від 25.01.2023 накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: подовжувач електричний білого кольору довжиною близько 80 метрів, електропилу зеленого кольору марки «EURO TEC GC-220», власником яких є Громадська організація «Доброчинність інвалідам»; стовбур сиро спиляного дерева породи «Клен» діаметром близько 65*65 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 40 см, діаметром близько 60 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 2,5 м, діаметром близько 50 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 50 см, діаметром близько 60 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 50 см, діаметром близько 30 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 40 см, діаметром близько 60 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 50 см, діаметром близько 40 см, колоди деревини породи «Клен» в кількості 22 штуки довжиною близько 30 см, діаметром близько 10 см, власником яких є Переяславська територіальна громада в особі Переяславської міської ради.

Постановою слідчого від 31.01.2023 кримінальне провадження № 0000027 від 14.01.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, закрите у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді від 01.02.2023 залишено без розгляду заяву ОСОБА_5 про зняття арешту з майна, оскільки питання скасування арешту, накладеного у межах кримінального провадження, у разі закриття цього кримінального провадження слідчим чи прокурором без вирішення при цьому питання про скасування арешту на майно може бути розглянуто слідчим суддею у порядку розгляду скарги на бездіяльність слідчого чи прокурора.

Приписи 2 речення ч. 1 ст. 174 КПК України чітко визначають, що клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Відповідно до ч.3 ст.174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Оскільки кримінальне провадження, в межах якого слідчим суддею було накладено арешт, закрите слідчим, до повноважень слідчого судді не належить вирішення питання щодо скасування арешту майна в порядку ч. 1 ст. 174 КПК України.

Водночас, у постанові ВП ВС від 30.06.2020 у справі №727/2878/19 (п. 28 - 32) зазначено про наступне:

«Частини 3 та 4 ст.174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (п. 18 ч. 1 ст.3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (ст. 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.»

Однак, буквальне тлумачення ч.3 ст.174 КПК України, якою передбачено, що прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації, дає підстави для висновку, що скасування арешту майна прокурором має здійснюватися одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження, при цьому не вбачається, що ця постанова має виноситися саме прокурором.

Отже, при закритті кримінального провадження дізнавачем, слідчим чи прокурором саме на прокурора покладено обов`язок скасування арешту майна у цьому провадженні.

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як передбачено п.4 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.

Згідно з п 7 ч. 2 ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження віднесено арешт майна.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частинами 1, 7 ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

Згідно з положеннями ст. 1 Додаткового протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які, на її думку, є необхідними для здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Зазначене дає підстави для висновку, що у випадку нескасування арешту на майно та його неповернення володільцеві при закритті кримінального провадження, втручання держави у мирне володіння майном виходитиме за межі вищезазначених приписів Конституції України та Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

При цьому, Законом України № 2810-IX від 01.12.2022, який набрав чинності 29.12.2022, внесено зміни до ст. 132 КПК України, що доповнено частиною 4, згідно з абзацом першим якої ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У зв`язку з цим, оскільки арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, у випадку закриття кримінального провадження, ухвала слідчого судді щодо накладення арешту на майно припиняє свою дію. При цьому, майно, на яке було накладено арешт, має бути повернуто його володільцю.

Зазначене, з врахуванням підходів щодо застосування положень КПК України при вирішенні питання скасування арешту, накладеного на майно у межах кримінального провадження, що закрито слідчим на стадії досудового розслідування, які використані у вищезгаданій постанові ВП ВС від 30.06.2020 у справі №727/2878/19, вказує на те, що у разі неповернення такого майна слідчим чи прокурором, володілець такого майна саме у зв`язку зі здійсненням судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні може оскаржувати цю бездіяльність зазначених посадових осіб у порядку, визначеному КПК України.

Зважаючи на вищенаведене, з огляду на приписи ч. 2 ст. 307 КПК України, якою передбачено види ухвал слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, відповідним обставинам цієї справи є рішення про зобов`язання прокурора вчинити певну дію - скасувати арешт на майно та повернути його володільцям.

Арешт на майно, щодо якого подана ця скарга, накладався за клопотанням прокурорки Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 . Отже, саме нею мали б вживатися заходи щодо скасування арешту на майно та його повернення володільцям.

Однак, береться до уваги, що кримінальне провадження, в межах якого накладено арешт на майно, закрито 31.01.2023. Отже, вже тривалий час не відбуваються дії (приймаються рішення), що відновили б права володільців майна, в які відбулось втручання.

Статтею 55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зважаючи на це, оскільки у зв`язку із закриттям кримінального провадження, в межах якого накладено арешт на майно, відбулось втручання у права скаржника щодо володіння цим майном, що вийшло за межі законного, з метою забезпечення якнайшвидшого відновлення порушених прав володільців майна доходжу висновку про наявність підстав для скасування накладеного на майно арешту.

Керуючись ст. ст. 3, 303, 304, 307, 309 КПК України, -

постановив:

Заяву (скаргу) задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність прокурорки Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 щодо нескасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 25.01.2023 у справі №373/71/23 за клопотанням прокурорки Переяславського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Скасувати арешт, накладений на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0000027, а саме: подовжувач електричний білого кольору довжиною близько 80 метрів, електропилу зеленого кольору марки «EURO TEC GC-220», власником яких є Громадська організація «Доброчинність інвалідам»; стовбур сиро спиляного дерева породи «Клен» діаметром близько 65*65 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 40 см, діаметром близько 60 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 2,5 м, діаметром близько 50 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 50 см, діаметром близько 60 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 50 см, діаметром близько 30 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 40 см, діаметром близько 60 см, колоди деревини породи «Клен» довжиною близько 50 см, діаметром близько 40 см, колоди деревини породи «Клен» в кількості 22 штуки довжиною близько 30 см, діаметром близько 10 см, власником яких є Переяславська територіальна громада в особі Переяславської міської ради.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1