Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 676/7843/19
УХВАЛА
09 листопада 2022 року смт. Ярмолинці

Ярмолинецький районний суд Хмельницької області у складі:

головуючого - судді - ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

засудженого - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в смт. Ярмолинці заяву засудженого ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Хмельницького обласного суду від 23 грудня 1998 року,

встановив:
В провадженні Ярмолинецького районного суду Хмельницької області перебувають матеріали кримінального провадження за заявою ОСОБА_7 про перегляд вироку Хмельницького обласного суду від 23 грудня 1998 року за нововиявленими обставинами.
09 листопада 2022 року на адресу суду надійшло клопотання засудженого ОСОБА_7 про розгляд вищевказаної справи судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
Засуджений ОСОБА_7 та його захисник в судовому засіданні підтримали дане клопотання.
Прокурор заперечив проти його задоволення, вказавши, що підстав для цього немає.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Кримінальна справа щодо ОСОБА_7 розглядалася за правилами КПК України 1960 року, що не передбачав процедури здійснення судового розгляду судом присяжних. Ухвалою Хмельницького обласного суду від 21.06.2000 року у вирок судової колегії в кримінальних справах від 23 грудня 1998 року щодо ОСОБА_7 внесено зміни, призначене йому покарання за ч.6 ст.19, п.п.а,г ст.93 КК України у виді смертної кари - розстрілу замінено на довічне позбавлення волі. Ухвалено вважати ОСОБА_7 засудженим за ч.6 ст.19, п.п.а,г ст.93, ст.69, ч.3 ст.155-6 КК України, із застосуванням ст.42 КК України, до довічного позбавлення волі з конфіскацією всього належного йому на праві особистої власності майна. Хмельницький обласний суд постановив дану ухвалу у складі двох професійних суддів та трьох народних засідателів.

З набранням чинності КПК в якості форми безпосередньої участі народу у здійсненні правосуддя в Україні запроваджено інститут присяжних. Відповідно до положень статтей 124, 127 Конституції України в редакції Закону N 1401-VIII від 02.06.2016 народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних у визначених законом випадках.

За своєю правовою природою кримінальне провадження в суді присяжних є особливим порядком кримінального провадження, покликаним забезпечити додаткові гарантії особам, обвинуваченим у вчиненні найбільш тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі. Залежно від волевиявлення обвинуваченого у справах цієї категорії може застосовуватись одна з двох альтернативних судових процедур: загальний порядок судового розгляду колегією у складі трьох професійних суддів; провадження у суді присяжних (ч.3 ст.31 КПК). Така альтернативність покликана сприяти дотриманню балансу між економією процесуальних засобів та гарантіями дотримання прав особи у кримінальному судочинстві. Відповідні гарантії полягають у праві обвинуваченого заявити клопотання про розгляд його справи або колегією професійних суддів, або судом присяжних. Можливість вибору між різними процесуальними формами відправлення правосуддя передбачає обов`язок держави в особі її уповноважених органів та службових осіб забезпечити свободу цього вибору та його практичну реалізацію.

Відповідно до ч.2 ст.383 КПК суд присяжних утворюється при місцевому загальному суді першої інстанції.

У ст.384 КПК визначено, що прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, про можливість розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та особливості такого розгляду. Письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Отже, виходячи із зазначених приписів кримінального процесуального закону розгляд кримінального провадження судом присяжних проводиться за сукупності таких умов: 1) обвинувальний акт щодо особи передано на розгляд суду першої інстанції; 2) злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі; 3) під час підготовчого судового засідання обвинувачений заявив клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.
Разом із цим, для інших стадій судового провадження (перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, за нововиявленими або виключними обставинами) можливості здійснення кримінального провадження судом присяжних процесуальним законом не передбачено. Вказане обумовлено відмінностями цих стадій від стадії провадження в суді першої інстанції, пов`язаними з межами та процедурою судового розгляду, їх спеціальним завданням (перевірка законності та обґрунтованості судового рішення), а також наявністю іншого процесуального статусу особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження з перегляду судового рішення.
Так, за змістом статтей 459 - 467 КПК перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, що не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

Предметом судового розгляду в порядку провадження за нововиявленими обставинами виступає не обвинувальний акт, а судове рішення, зокрема вирок суду, що набрав законної сили, яким установлено наявність чи відсутність винуватості особи у вчиненні інкримінованого їй злочину. Після набрання вироком законної сили особа, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, вже не має статусу обвинуваченого, натомість залежно від прийнятого судом рішення вважається виправданою або засудженою. Забезпечення додаткових гарантій для такої особи у виді перегляду вироку щодо неї за нововиявленими обставинами судом присяжних процесуальний закон не передбачає.
Вказане узгоджується з приписами ч.10 ст.31 КПК, відповідно до яких перегляд судового рішення за виключними обставинами в суді першої інстанції здійснюється виключно колегією у складі трьох або більшої непарної кількості суддів. І хоча ця норма не визначає складу суду для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, однак з урахуванням подібності процедур провадження за нововиявленими та виключними обставинами, здійснення яких регулюються главою 34 КПК, перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами також повинен здійснюватися виключно професійними суддями. Залучення присяжних до цієї процедури не сприятиме реалізації завдань кримінального провадження, адже мета, якої може бути досягнуто при розгляді заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами судом присяжних, є явно неспіврозмірною з витраченими на такий розгляд процесуальними засобами.

Вказана правова позиція висловлена у Постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 4 листопада 2019 року у справі № 496/4533/17, пр. № 51-9834 кмо 18.
Враховуючи наведене, суд вважає клопотання ОСОБА_7 про розгляд справи про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Хмельницького обласного суду від 23 грудня 1998 року судом присяжних необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст 31, 459-467 КПК України, суд

постановив:

Клопотання засудженого ОСОБА_7 про розгляд справи про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Хмельницького обласного суду від 23 грудня 1998 року судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя ОСОБА_1 .

Присяжні: ОСОБА_3

ОСОБА_2