Справа № 643/126/23
Провадження № 1-кс/643/30/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000009 від 02.01.2023,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна в обґрунтування якого зазначено, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000009 від 02.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Так, 02.01.2023 об 11.00 год. до чергової частини ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 02.01.2023 об 11.00 год. за адресою АДРЕСА_1 лікар Чернова бригади ШНМД №405 виявила потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з колото-різаними ранами пораненнями епіластральної ділянки, множинними колото-різаними ранами лівого плеча та передпліччя.

Згідно довідки лікаря № 1/19 від 02.01.2023 у потерпілого ОСОБА_4 встановлено колото-різане проникаюче поранення передньої черевної стінки з пораненням четвертого сегмента печінки з пораненням лівого передпліччя, медіанного нерва.

У період часу з 11.30 по 12.48 год. 02.01.2023 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: три змиви речовини бурого кольору; фрагмент підковдри з РБК, ніж з біло-жовтою рукояткою, ніж з дерев`яною рукояткою, 4 відрізка липкої стрічки зі слідами папілярних візерунків, ножиці з РБК. Вищезазначені речі були запаковані та опечатані.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, оскільки може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути за її відсутності.

Про час та дату розгляду клопотання належним чином власник вилученого майна ОСОБА_5 , який згідно матеріалів клопотання є власником квартири АДРЕСА_2 , де проводився огляд місця події. У судове засідання останній не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч.5 ст.171 КК України).

Підстав для визнання явки заінтересованих осіб обов`язковою, слідчий суддя не вбачає.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання подано до суду поштою 02.01.2023, тобто на наступний день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання дотримано.

Із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що кримінальне провадження №0000009 зареєстроване 02.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, за фактом того, що 02.01.2023 об 11.00 год. до чергової частини ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 02.01.2023 об 11.00 год. за адресою АДРЕСА_1 лікар Чернова бригади ШНМД №405 виявила потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з колото-різаними ранами пораненнями епіластральної ділянки, множинними колото-різаними ранами лівого плеча та передпліччя

З протоколу огляду місця події вбачається, що у період часу з 11.30 по 12.48 год. 02.01.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: три змиви речовини бурого кольору; фрагмент підковдри з РБК, ніж з біло-жовтою рукояткою, ніж з дерев`яною рукояткою, 4 відрізка липкої стрічки зі слідами папілярних візерунків, ножиці з РБК.

Власник квартири ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 надав письмовий дозвіл на проведення огляду квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду, а також вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження. Майно, яке є предметом даного клопотання має статус тимчасово вилученого, а обставин, які б вказували на безпідставність його вилучення не встановлено.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно могло бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди або може містити у собі інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду цих предметів та проведення відповідних судових експертиз.

На переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що поставить під загрозу встановлення істини по справі, тобто на даний час потреби досудового розслідування виправдовують такий спосіб втручання у права осіб.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів, накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 02.01.2023, під час проведення огляду місця події у період часу з 11.30 по 12.48 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: три змиви речовини бурого кольору; фрагмент підковдри зі слідами бурого кольору, ніж з біло-жовтою рукояткою, ніж з дерев`яною рукояткою, 4 відрізка липкої стрічки зі слідами папілярних візерунків, ножиці зі слідами бурого кольору.

Зберігання майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1