Тарутинський районний суд Одеської області
Справа № 514/216/23
Провадження по справі № 1-кс/514/20/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року смт Тарутине

Слідчий суддя Тарутинського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 17.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 17.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Клопотання обґрунтував тим, що 17.02.2023 р. до ВП № 2 Болградського РВП ГУНП в Одеській області, від керівника ТКГ «Тарутине» ТОГ «Пірнач» СБ України, надійшло повідомлення про те, що мешканець м. Кілія Одеської області ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на міжнародному пункті пропуску «Серпневе-Бесарабяска» за межами населеного пункту смт Серпневе Болградського району Одеської області, надав документи з ознаками підробки.

За даним фактом 17.02.2023 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

17.02.2023 р. в ході проведення огляду місця події виявлено і вилучено військовий квиток серії НОМЕР_1 від 19.11.2009 видане ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке упаковано до сейф пакету НПУ серії INP № 1008649, та довідку військово-лікарської комісії № 242 від 24.01.2023 року видану ІНФОРМАЦІЯ_3 на ім`я ОСОБА_4 , 1990 року народження, яке упаковано до сейф пакету НПУ серії INP № 1008650.

Військовий квиток серії НОМЕР_1 від 19.11.2009 видане ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке упаковано до сейф пакету НПУ серії INP № 1008649, та довідку військово-лікарської комісії № 242 від 24.01.2023 року видану ІНФОРМАЦІЯ_3 на ім`я ОСОБА_4 , 1990 року народження, яке упаковано до сейф пакету НПУ серії INP № 1008650, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. військовий квиток та довідка військово-лікарської комісії має значення речового доказу у кримінальному провадженні, так як несе на собі сліди кримінального правопорушення, а тому для збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вилучене майно.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Разом з тим, незастосування заборони розпоряджатися вказаним майном може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Прокурор до судового засідання не з`явився, надав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчого не здійснювалося.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження, в тому числі, є арешт майна.

Отже, на вказане в клопотанні майно необхідно накласти арешт, так-як в разі не накладення на нього арешту воно може мати наслідки зникнення, втрати, пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати встановлення істини в кримінальному провадженні.

Таким чином, проаналізувавши доводи клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання.

Враховуючи викладене, клопотання про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 167, 168, 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 17.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.358 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені 17.02.2023 року в ході проведення огляду місця події військовий квиток серії НОМЕР_1 від 19.11.2009 видане ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке упаковано до сейф пакету НПУ серії INP № 1008649, та довідку військово-лікарської комісії № 242 від 24.01.2023 року видану ІНФОРМАЦІЯ_3 на ім`я ОСОБА_4 , 1990 року народження, яке упаковано до сейф пакету НПУ серії INP № 1008650, з метою запобігання псування, знищення, пошкодження та перетворення.

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору.

На підставі ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1