ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1972/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001008, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 лютого 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених частиною четвертою статті 190, частиною першою статті 358, статтею 356 КК України,

В С Т А Н О В И В :

29 вересня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту на об`єкти нерухомого майна в рамках кримінального провадження № 0001008, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 лютого 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених частиною четвертою статті 190, частиною першою статті 358, статтею 356 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні Дарницького УП ГУ НП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001008 від 01 лютого 2019 року. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 квітня 2020 року в рамках даного кримінального провадження було накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , а саме, на квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 даного будинку. 14 вересня 2022 року на адресу захисника від Дарницького УП ГУ НП в м. Києві надійшла інформація про те, що зазначене кримінальне провадження було закрито у зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення. За таких обставин захисник вважає, що наразі відпала потреба у арешті нерухомого майна, а тому просить його скасувати.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 29 вересня 2022 року матеріали скарги передано судді ОСОБА_1 .

Судові засідання призначені на 10 жовтня 2022 року та 18 жовтня 2022 року були відкладені у зв`язку із неявкою прокурора та слідчого.

У судове засідання призначене на 24 жовтня 2022 року заявник, прокурор/слідчий не з`явилися, прокурором було надіслано до суду копію постанови від 07 жовтня 2022 року про скасування постанови від 11 жовтня 2021 року про закриття кримінального провадження № 0001008 та копію постанови від 18 жовтня 2022 року про скасування постанови від 8 жовтня 2022 року про закриття кримінального провадження № 0001008.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень стаття 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Отже суд, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини шостої статті 9 КПК України, згідно з якою у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частини першої статті 7 КПК України.

Згідно з пункту 14 частини першої статті 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Отже, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, з урахуванням відсутності будь-яких заяв від адвоката ОСОБА_5 , на думку слідчого судді клопотання можливо розглянути по суті без участі осіб, які не з`явились.

Вивчивши клопотання про скасування арешту майна, додані до клопотання докази, а також надані прокурором постанови, слідчий суддя доходить до такого висновку.

Відповідно до частини першої статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).

Пунктом 7 частини другої статті 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно із частиною першою статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частинами другою, третьою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що у провадженні Дарницького УП ГУ НП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0001008 від 01 лютого 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених частиною четвертою статті 190, частиною першою статті 358, статтею 356 КК України.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 квітня 2020 року в рамках даного кримінального провадження було накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , а саме, на квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 даного будинку.

Постановою слідчого від 11 жовтня 2021 про закриття кримінального провадження № 0001008 від 01 лютого 2019 року, провадження було закрито на підставі пункту 2 частини першої статті 284 КПК України.

Натомість, прокурором Дарницької окружної прокуратури було винесено постанову від 07 жовтня 2022 року про скасування постанови від 11 жовтня 2021 року про закриття кримінального провадження № 0001008.

Постановою слідчого від 08 жовтня 2022 про закриття кримінального провадження № 0001008 від 01 лютого 2019 року, провадження знову було закрито на підставі пункту 2 частини першої статті 284 КПК України.

Постановою прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва від 18 жовтня 2022 року було знову скасовано постанову про закриття кримінального провадження від 8 жовтня 2022 року та відновлено досудове розслідування.

Отже, враховуючи, що захисник просив скасувати арешт майна саме з підстав того, що кримінальне провадження № 0001008 було закрито на підставі пункту 2 частини першої статті 284 КПК України, що свідчить про відсутність потреби в арешті майна, а наразі досудове розслідування є відновленим, з урахуванням того, що клопотання адвоката про арешт майна не містить інших підстав та доводів, за наявності яких можливе скасування арешту майна у рамкам вказаного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката про скасування арешту майна.

На підставі викладеного та керуючись статтями 98, 131, 132, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0001008, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 лютого 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених частиною четвертою статті 190, частиною першою статті 358, статтею 356 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1