Справа № 953/94/23
н/п 1-кс/953/1749/23
"06" березня 2023 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
автомобіль «BMW X-5», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , власником якого є військова частина НОМЕР_3 .
Заявник ОСОБА_3 у судове засідання не заявився, на адресу суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, а також просив клопотання задовольнити в повному обсязі.
Представник власника майна ВЧ НОМЕР_3 ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, на адресу суду надав заяву, в якій зазначив, що не заперечує щодо задоволення клопотання.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядається не пізніше трьох днів після його надходження до суду, а неявка учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі заявника та слідчого, для не порушення строків розгляду клопотання.
Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
З протоколу огляду місця ДТП від 01 січня 2023 року вбачається, що 01 січня 2023 року у період часу з 18 години 00 хвилин до 18 годин 50 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців Широнінців, проведений огляд місця ДТП, під час якого був оглянутий та вилучений транспортний засіб «BMW X-5», державний номерний знак НОМЕР_1 , на якому виявлені сліди механічних пошкоджень, які утворилися внаслідок зіткнення.
Як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09 січня 2023 року при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що тимчасово вилучене майно, а саме - «BMW X-5», державний номерний знак НОМЕР_1 , є доказом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, зберегло на собі сліди його вчинення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Тобто захід забезпечення у вигляді арешту майна було вжито виключно з метою забезпечення збереження речових доказів за наявності доведених на час накладення арешту ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
При вирішенні питання про арешт/скасування арешту майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як вбачається з долучених до матеріалів справи доказів, зокрема відповідно до технічного талону транспортного засобу серії НОМЕР_4 автомобіль «BMW X-5», державний номерний знак НОМЕР_1 , належить військовій частині НОМЕР_3 .
Тобто власником майна, на яке ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09 січня 2023 року накладено арешт, є військова частина НОМЕР_3 , при цьому з клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді звернувся ОСОБА_3 , який 01 січня 2023 року керував автомобілем «BMW X-5», державний номерний знак НОМЕР_1 та здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_7 .
Однак, ОСОБА_3 , звернувшись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, не долучив до матеріалів клопотання доказів того, що він є дійсним власником (володільцем) арештованого майна чи їх представником або добросовісним користувачем такого майна.
З огляду на те, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1