233 Справа № 233/2235/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2022 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001167 від 06 червня 2022 року по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Костянтинівка Донецької області, РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, має середню технічну освіту, не одружений, дітей не має, працездатний, в силу ст. 89 КК України не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23 листопада 2022 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001167 від 06 червня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 листопада 2022 року головуючим для розгляду кримінального провадження визначено ОСОБА_1 .

Ухвалою судді від 23 листопада 2022 року по вказаному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.

Встановлено, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України.

У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, враховуючи, що угоди відповідно до ст.ст. 468-469 КПК України не укладалось, підстав для закриття провадження, для повернення обвинувального акту прокурору або для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено.

Обвинуваченому ОСОБА_5 судом роз`яснено зміст ч. 2 ст. 31 КПК України щодо права заявити клопотання про розгляд кримінального провадження судом колегіально у складі трьох суддів, після чого такого клопотання ним завлено не було.

Проти відкритого судового розгляду учасники судового розгляду не заперечували.

Враховуючи викладене в сукупності, суд вважає за можливе призначити матеріали даного кримінального провадження до судового розгляду, який проводити в режимі відеоконференції.

Крім того, прокурором заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під на 60 днів, яке обґрунтовується існуванням ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на його необґрунтованість ризиків та відсутність підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу. Зазначив, що на його думку, справа сфальсифікована працівниками СБУ і вони мають намір це довести в судовому засіданні, в зв`язку з чим у обвинуваченого нема наміру переховуватись або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, він хоче довести свою невинуватість. Просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та застосувати до обвинуваченого будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, повністю підтримав думку свого захисника.

Суд, вислухавши учасників судового провадження та вивчивши клопотання прокурора та сторони захисту дійшов такого висновку.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 30 вересня 2022 року стосовно ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 28 листопада 2022 року включно.

28 листопада 2022 року в зв`язку з неможливістю проведення підготовчого судового засідання з технічних причин в порядку ч. 5 ст. 615 КПК України застосований до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під варто визнаний продовженим до вирішення відповідного питання у підготовчому судовому засіданні, але не більше ніж на два місяці, тобто 28 січня 2023 року.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих і свідків, тощо.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний, обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Суд, не роблячи передчасних висновків, щодо вини обвинуваченого ОСОБА_5 у інкримінованому кримінальному правопорушенні, не даючи оцінки жодному доказу зібраному у справі, вважає за доцільне обрати останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, беручі до уваги наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ризик переховування від суду, що підтверджується тим, що суворість покарання за вчинення тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавленням волі на строк до дванадцяти років, може бути визнане обвинуваченим ОСОБА_5 більш небезпечним, ніж втеча. У зв`язку з чим запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не надасть повної можливості контролювати обвинуваченого та забезпечити повний та всебічний розгляд кримінального провадження у суді;

В той же час, суд вважає, що ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення або продовження вчинення кримінального правопорушенням, у скоєння якого він обвинувачується, прокурором жодним чином не обґрунтований.

Суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченого ОСОБА_5 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_5 , судом на теперішній час не встановлено.

Більше того, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

Відповідно до абзацу 8 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

З огляду на особливу суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 , суд вважає, що визначення йому розміру застави є недоцільним.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 314-316, 177, 182, 183, 372, 395 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0001167 від 06 червня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 114-2 КК України на 09 січня 2022 року об 11-00.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, захисника та обвинуваченого.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції під час трансляції з ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» та із застосуванням власних технічних засобів прокурора, захисника через доступ до підсистеми відеоконференцзв`язку в електронному кабінеті електронного суду.

Доручити відповідальному працівнику ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» забезпечити проведення відеоконференції в приміщенні установи та участь в ній обвинуваченого ОСОБА_5 .

Забезпечення проведення відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів покласти на прокурора, захисника.

Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Костянтинівка Донецької області, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 26 лютого 2023 року включно.

Тримати обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» до окремого розпорядження суду.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя: ОСОБА_1