Провадження № 1-кп/947/660/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2023 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря с/з - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001343 від 03.11.2022 року у відношенні: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001594 від 18.12.2022 року у відношенні: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України.

Ухвалою суду кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання, відповідно ч.1 ст. 314 КПК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вказуючи, що обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування відповідають вимогам КПК України.

Обвинувачена та його захисник не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Потерпілі надали до суду заяви, згідно яких просили суд провести підготовче судове засідання без їх участі.

Вислухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, а також додані до нього матеріали, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складені із дотриманням вимог КПК України.

Кримінальне провадження підсудне Київському районному суду м. Одеси.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження, або для розгляду питань про можливість затвердження угоди про примирення або угоди про визнання винуватості не має.

Судовий розгляд має проводитися у відкритому судовому засіданні, оскільки підстави для проведення закритого судового засідання відсутні.

За вказаних обставин кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому засіданні з викликом учасників кримінального провадження.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 з підстав викладених у письмовому клопотанні, що долучено до матеріалів провадження.

Захисник заперечував проти клопотання прокурора, вказуючи, що обвинувачення не обґрунтоване, ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України не доведені, обвинувачений на має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника у повному обсязі.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).

До таких ризиків частина перша статті 177 КПК України відносить можливість обвинуваченого:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

На думку Суду, ризики переховування обвинуваченого від суду та незаконного впливу на потерпілого та свідків доведені стороною обвинувачення під час судового провадження.

Суд вважає, що такі ризики є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.

Зокрема, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_6 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.

Так, ОСОБА_5 згідно ст.12 КК України обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 стт.15 ч.4 ст.185 КК України, за кваліфікуючими ознаками - закінчений замах таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно та у умовах воєнного стану, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, строком від 5 до 8 років.

Окрім цього, суд вважає доведеним існування ризику незаконного впливу ОСОБА_5 на потерпілого та свідків, інших учасників провадження.

Показання потерпілого та свідків отримуються судом усно шляхом допиту особи безпосередньо в судовому засіданні. А отже, за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним.

Станом на теперішній час, обвинувачений також може чинити вплив на потерпілого та свідків з метою переконати їх змінити їхні викриваючі показання.

Одночасно із встановленням обставин, що зумовлюють існування зазначених ризиків, чинне законодавство зобов`язує суд перевірити також можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до особи.

Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Висока імовірність переховування обвинуваченого від суду, а також його впливу на учасників провадження не дозволяє суду зробити висновок про можливість запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

За таких обставин, Суд вважає за доцільне продовжити ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Все вищевикладене у сукупності свідчить, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого та обмеження його прав, не суперечать ст.5 «Конвенції з прав людини та основоположних свобод», оскільки в матеріалах кримінального провадження існують ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, перевищує принцип поваги до особистої свободи та є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 110, 131, 132, 177, 183, 314, 315, 369-372, 392- 395 КПК України, Суд -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Одеси на 10:00 год., 17.03.2023 року.

Викликати в судове засідання учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 11.05.2023 року, утримуючи останнього в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Залишити без змін розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.

Обвинувачений, або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення обвинуваченим визначеного судом розміру застави, покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-Прибувати до суду за першою вимогою;

-Не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу суду;

-Повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-Утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та іншими обвинуваченими, а також особами, які є фігурантами кримінального провадження або мають відношення до цього кримінального провадження.

-Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 невідкладно скерувати до ДУ «Одеський слідчий ізолятор», для виконання.

Визначити строк дії ухвали суду щодо продовження запобіжного заходу до 11.05.2023 року включно.

Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Об`єднати матеріали кримінального провадження у відношенні ОСОБА_5 , а саме Справа № 947/28067/22, Справа № 947/28832/22, Справа № 947/119/23, присвоївши загальний № 947/28067/22.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя Київського районного

суду м. Одеси ОСОБА_1 .