УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СЛ ТРЕЙД», про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 15.07.2022 (справа № 752/7286/22, провадження № 1-кс/752/2689/22) в рамках кримінального провадження № 0000149 від 20.04.2022

установив:

07.12.2022 до Шевченківського районного суду міста Києва (вхід. № 73693) надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СЛ ТРЕЙД», про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 15.07.2022 (справа № 752/7286/22, провадження № 1-кс/752/2689/22) в рамках кримінального провадження № 0000149 від 20.04.2022, якою задоволено клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000149 від 20.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України та накладено арешт на майно ТОВ «СЛ ТРЕЙД» (), а саме на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), та НОМЕР_4 , відкритому в АТ "АЛЬФА-БАНК" у місті Києві (МФО 300346), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном та зупинення видаткових операцій по зазначеному рахунку.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 уточнив вимоги клопотання та просив скасувати арешт в частині заборони ТОВ «СЛ ТРЕЙД» () розпоряджатися та використовувати вказані грошові кошти для виплати заробітної плати, оскільки арешт накладено без обмежень залежно від потреб, на які ці кошти можуть бути витрачені, що позбавляє підприємство можливості виконати свої соціальні зобов`язання з виплати заробітної плати.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засідання не заперечував щодо задоволення клопотання про скасування арешту в частині заборони ТОВ «СЛ ТРЕЙД» () розпоряджатися та використовувати зазначені грошові кошти для виплати заробітної плати, однак зазначив, що слідчий підрозділ ГУНП у місті Києві, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні територіально відноситься до юрисдикції Голосіївського районного суду міста Києва, з огляду на що просив повернути клопотання заявнику.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників справи, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Надаючи оцінку доводам прокурора щодо підсудності даного клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити таке.

При цьому, слідчий суддя зауважує, що встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Згідно положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Отже, фактичне місцезнаходження структурного підрозділу органу досудового розслідування не є визначальним фактором для вирішення питання щодо місця розгляду слідчим суддею клопотань слідчого чи прокурора, оскільки територіальна підсудність повинна визначатись не за фактичним місцем розташування слідчого у конкретній справі, а за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок, зокрема викладено в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 607/16332/20 (провадження № 51-4916впс20), 15.09.2020 у справі № 554/5111/20 (провадження № 51-4296впс20), 03.09.2020 у справі № 554/4830/20 (провадження № 51-4116впс20), 20.07.2020 у справі № 607/10975/20 (провадження № 51-3334впс19), 22.05.2020 у справі № 643/7609/20 (провадження № 51-2437впс20), 13.05.2020 у справі № 643/7208/20 (провадження № 51-2272впс20), 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).

Із матеріалів скарги вбачається, що у провадженні слідчого управління ГУНП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000149 від 20.04.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 15.07.2022 (справа № 761/7286/22, провадження № 1-кс/761/2689/22) задоволено клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000149 від 20.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України та накладено арешт на майно ТОВ «СЛ ТРЕЙД» (), а саме на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), та НОМЕР_4 , відкритому в АТ "АЛЬФА-БАНК" у місті Києві (МФО 300346), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном та зупинення видаткових операцій по зазначеному рахунку.

Згідно бухгалтерської довідки № 01/12 від 01.12.2022, ТОВ «СЛ ТРЕЙД» для провадження діяльності підприємства має 23 працевлаштованих осіб згідно займаних посад.

Крім того, відповідно до бухгалтерської довідки № 01/12-1 від 01.12.2022 ТОВ «СЛ ТРЕЙД» в особі директора ОСОБА_6 , станом на 01.12.2022, має заборгованість по виплаті заробітної плати за період липень-листопад 2022 року у розмірі 563 580, 48 грн.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом повної заборони ТОВ «СЛ ТРЕЙД» () розпоряджатися будь-яким чином та використовувати зазначені грошові кошти порушує принцип співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а саме унеможливлює виконання обов`язків товариства щодо виплати заробітної плати його співробітникам, а тому, на переконання слідчого судді вказаний арешт підлягає скасуванню виключно в частині скасування заборони зупинення видаткових операцій для виплати заробітної плати співробітникам товариства.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вбачає наявність правових підстав для задоволення клопотання про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 15.07.2022, виключно в частині заборони ТОВ «СЛ ТРЕЙД» () розпоряджатися та використовувати зазначені грошові кошти для виплати заробітної плати співробітникам товариства, з урахуванням сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів, сплати банку комісії та інших платежів за здійснення банком операцій з надання банківських та інших послуг.

Керуючись статтями 2, 7, 9, 131-132, 159-166, 309, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СЛ ТРЕЙД», про часткове скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 15.07.2022 (справа № 752/7286/22, провадження № 1-кс/752/2689/22) в рамках кримінального провадження № 0000149 від 20.04.2022 - задовольнити.

Скасувати частково арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва у справі № 752/7286/22 від 15.07.2022, на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , відкритих в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), та НОМЕР_4 , відкритому в АТ «АЛЬФА-БАНК» у місті Києві (МФО 300346), а саме: в частині заборони ТОВ «СЛ ТРЕЙД» () розпоряджатися та використовувати грошові кошти для виплати заробітної плати, з урахуванням сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів, сплати банку комісії та інших платежів за здійснення банком операцій з надання банківських та інших послуг.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1