Справа №760/6018/19 1-кп/760/297/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

перекладача ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві питання доцільності продовження тримання під вартою ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 289 КК України, у кримінальному провадженні №0013724 від 03.12.2018, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Солом`янського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження №0013724 від 03.12.2018 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 289 КК України.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31.01.2023 року обвинуваченому ОСОБА_7 було продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 31.03.2023 року включно, одночасно визначено розмір застави у сумі 120 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, визначено обов`язки, покладені на обвинуваченого у разі внесення застави.

Відповідно до абз.1 ч.3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 було подано клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 .

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримала це клопотання та вважала за доцільне продовжити строк тримання під вартою, зазначивши, серед іншого, що обвинувачений ОСОБА_7 вчинив тяжкі та особливо тяжкі злочини, передбачені ст.177 КПК України ризики продовжують існувати, обвинувачений вину не визнає, є громадянином Туркменістану, на території України міцних соціальних зв`язків не має.

Захисник ОСОБА_9 заперечував проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначивши, серед іншого, що вказані прокурором ризики не доведені, обвинувачений має міцні соціальні зв`язки в України, зокрема місце проживання та родину в м.Києві. У зв`язку з цим захисник ОСОБА_9 просив застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби або зменшити щодо обвинуваченого заставу до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки чинний розмір застави обвинувачений та його близькі не в стані сплатити.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав позицію свого захисника щодо домашнього арешту, додатково пояснивши, що ні він, ні його родичі, ні знайомі не в стані сплатити заставу, оскільки він є єдиним годувальником в родині, але перебуває в СІЗО вже понад чотири роки, більш того, свої заощадження родина витрачає на його утримання в СІЗО.

Суд, заслухавши думку прокурора, сторони захисту, дослідивши матеріали справи №760/6018/19, дійшов наступного висновку.

Як передбачено ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Суд виходить з того, що на даному етапі розгляду кримінального провадження суд не вправі визнавати особу винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, водночас суд доходить висновку, що причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 289 КК України, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Суд також враховує, що за своєю правовою природою ризик вчинення підозрюваним, обвинуваченим дій, перелік яких визначений ч.1 ст. 177 КПК України, є твердженням, яке ґрунтується на доказах про ймовірність протидії підозрюваного, обвинуваченого кримінальному провадженню у один із способів, зазначених в указаній нормі закону. Така протидія може мати місце як у майбутньому, так і нинішньому чи минулому.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, ризик втечі не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку і може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (справа "Бекчиєв проти Молдови").

Також, серед іншого, потрібно враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, статки, зв`язки з державою, в якій його переслідували в межах закону, та його міжнародні контакти (зокрема, рішення в справі «В. проти Швейцарії», «Пунцельт проти Чехії»).

Суд доходить висновку, що стосовно ОСОБА_7 наявний ризик переховуватися від суду, адже останній обвинувачується у вчиненні тяжких і особливо тяжкого злочину, санкцією ч.3 ст.187 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, під час судового розгляду обвинувачений свою вину у вчиненому не визнає.

У зв`язку з цим суд також вважає за необхідне врахувати, що обвинувачений ОСОБА_7 є громадянином Туркменістану, в Україні проживав у житлі дружини, в матеріалах кримінального провадження відсутні відомості, які б свідчили, що обвинувачений до затримання мав джерело доходу в Україні та власне (орендоване) житло, що, на думку суду, також свідчить про наявність щодо обвинуваченого ОСОБА_7 такого ризику як вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, суд ураховує, що в м.Києві у власному житлі проживають дружина та син обвинуваченого, він навчався в Національному транспортному університеті.

Суд також приймає до уваги, що обвинувачений ОСОБА_7 тримається під вартою з 04.12.2018 року, а з перебігом ефективного розслідування кримінального провадження зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування (справа ЄСПЛ «Ноймайстер проти Австрії»), що вже враховувалося судом у попередніх рішеннях, зокрема, щодо поступового зменшення розміру застави стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 .

Крім того, суд ураховує, що тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою в умовах воєнного стану значно ускладнює дотримання розумних строків у даному кримінальному провадженні, негативно впливає на них, оскільки ставить судовий розгляд у залежність від доставки обвинуваченого з СІЗО до приміщення суду в умовах понаднормового навантаження суддів та оголошення повітряних тривог.

Враховуючи вищенаведене, судом на даний час встановлено підстави для зміни щодо обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт протягом двох місяців за адресою проживання його дружини, а саме: АДРЕСА_1 , з покладенням на нього наступних обов`язків:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися із м.Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими обвинуваченими, потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні поза межами процесуальних дій;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності).

На підставі вищевикладеного та керуючись стст.42, 176 -178, 181, 331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора - відмовити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід на домашній арешт, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 21.05.2023 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися із м.Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими обвинуваченими, потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні поза межами процесуальних дій;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності).

Визначити строк дії цієї ухвали та покладених на обвинуваченого ОСОБА_7 обов`язків до 21.05.2023 р. включно.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_7 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_7 .

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік обвинуваченого ОСОБА_7 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3