Справа № 395/559/22
н/п : 1-кп/397/45/23
У Х В А Л А

Іменем Ураїни

про продовження строку тримання під вартою

07.03.2023 смт. Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

в присутності

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000166 від 21.05.2022 року стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мартоноша Новомиргородського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, який має середню освіту, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 п.1 ч.2 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Олександрівського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження № 0000166 по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15 п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Відповідно до ухвали Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 11.01.2023 року обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11.03.2023 року включно.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 строком на 60 діб.

Клопотання обгрунтував тим, що на даний час обвинувачений ОСОБА_5 утримується в Дніпровській філії «Спеціальний заклад з надання психіатричної допомоги» державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» для проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи та заявлені раніше ризики і суспільна небезпека особи обвинуваченого не зменшились і виправдовують продовження його тримання під вартою. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки це буде сприяти швидкому проведенню експертизи.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував стосовно заявленого прокурором клопотання.

Відповідно до ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до п.20.5 Перехідних Положень КПК України, у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дане кримінальне провадження передано на колегіальний розгляд: головуючий - суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Згідно повідомлення № 1034/о/9-23 від 21.02.2022 Вищої ради правосуддя вбачається, що своїм рішенням ВРП тимчасово, до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження, відсторонила від здійснення правосуддя суддю Олександрівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_6 у зв`язку з притягненням до кримінальної відповідальності.

Таким чином, оскільки рішенням Вищої ради правосуддя тимчасово, до набрання законної сили вироком суду або закриття кримінального провадження, відсторонено від здійснення правосуддя суддю Олександрівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_6 у зв`язку з притягненням до кримінальної відповідальності, розгляд клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні здійснюється головуючим суддею ОСОБА_1 одноособово.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

До таких ризиків ч.1 ст.177 КПК України відносить можливість обвинуваченого:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

На думку суду, ризики переховуватися від суду, незаконного впливу на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, продовжують існувати і на даний час. Суд вважає, що такі ризики є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.

Зокрема, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.

Також суд вважає доведеним існування ризику незаконного впливу обвинуваченого ОСОБА_5 на свідків, які є сусідами останнього.

Показання свідків отримуються судом усно шляхом допиту особи безпосередньо в судовому засіданні. Так, суд зауважує, що на даний час жоден свідок судом не допитувався. А отже за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним.

На існування такого ризику, як можливість вчинити інше кримінальне правопорушення обвинуваченим ОСОБА_5 , свідчать відомості про його особу, який раніше хоча й не судимий, проте обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Отже, і надалі існують ризики, що зумовлювали застосування стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення було доведено наявність трьох ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому, жодних доказів протилежного, стороною захисту до суду не надано.

З наведених вище підстав, суд вважає, що інші менш суворі запобіжні заходи (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука) не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, тому вказані обставини дають всі підстави вважати, що у разі застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ані ж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам передбачених ч.1 ст.177 КПК України та не забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків. А тому підстав для застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, ані ж тримання під вартою не має.

За таких обставин, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Керуючись ст. 177, 183, 194, 331, 350, 372, 376 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 07 березня 2023 року до 05 травня 2023 року включно.

Ухвала набирає законної сили та підлягає негайному виконанню після її проголошення та може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1