У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання слідчого слідчого відділення ВП-1 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001659 від 01.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Самгородок Козятинського району Вінницької області, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування щодо ОСОБА_4 .

Копію даного клопотання з доданими документами підозрюваний отримав за три години до розгляду клопотання, що ним не заперечувалося у судовому засіданні.

У клопотанні зазначається, що в провадженні слідчого відділення ВП-1 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження №0001659 від 01.08.2022, зареєстровані в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за фактом здійснення таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненої повторно, поєднаною з проникненням у інше приміщення, вчинену в умовах воєнного стану.

Виклад фактичних обставин
Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 будучи раніше неодноразово судимим, а саме:

- 05.05.2017 Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 1

ст. 185 КК України до покарання у виді 1 року 6 місяців позбавлення волі, на підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 (один) рік;

- 16.02.2018 Шевченківським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді (1 одного)року позбавлення волі на підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 (один) рік;

- 01.04.2019 Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України, до покарання у виді 1 (одного) року 5 (п`яти) місяців позбавлення волі. На підставі ст. 71 КК України за сукупністю вироків, частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 16.02.2018 та призначено покарання у виді 1 (одного) року 8 (восьми) місяців позбавлення волі;

- 05.03.2020 Шевченківським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч.ч. 1, 4 ст. 70 КК України до покарання у виді позбавлення волі на 2 (два) роки, звільнений з місць позбавлення волі 13.08.2021 по відбуттю строку покарання;

- 28.06.2022 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до 2 (двох) років позбавлення волі, на підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 2 (два) роки, маючи не зняті та не погашені в установленому законом порядку судимості, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків не зробив та повторно вчинив нове умисне корисливе кримінальне правопорушення на території Солом`янського району міста Києва при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_4 01.08.2022 приблизно о 12:20 годині перебуваючи в приміщенні магазину «МайПлей» ТОВ «Кідді Ретейл», що розташований на четвертому поверсі ТРЦ «Космополіт», що за адресою: м. Київ, вул. Вадима Гетьмана, 6, побачив вхідні двері службового приміщення, переслідуючи корисливі мотиви та бажаючи незаконно збагатитись за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно, з вказаного вище приміщення.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у інше приміщення в умовах воєнного стану ОСОБА_4 , перебуваючи дверей вказаного вище службового приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ТОВ «Кідді Ретейл», переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні крадіжки, відчинив двері та переконавшись, що у приміщенні відсутні працівники магазину та за його діями ніхто не спостерігає і не завадить йому у вчиненні крадіжки відкрив вхідні двері та проник до вказаного приміщення.

Після чого, ОСОБА_4 , перебуваючи у службовому приміщенні магазину «МайПлей» ТОВ «Кідді Ретейл», що розташований на четвертому поверсі ТРЦ «Космополіт», що за адресою: м. Київ, вул. Вадима Гетьмана, 6, таємно викрав чуже майно, що належить:

- ОСОБА_7 , а саме гаманець чорного кольору із вставкою золотистого кольору, з надписом «EASTERNSTAR» вартістю 200 гривень, в середині якого були гроші в сумі 350 гривень, банківські картки банку «ПриватБанк» з номером НОМЕР_1 та «ВостокБанк » з номером НОМЕР_2 ;

- ОСОБА_8 , а саме гаманець червоного кольору вартістю 150 гривень, в якому знаходились гроші в сумі 950 гривень, дві банківські картки «Приват Банку», з № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , павербанк чорного кольору вартістю 1200 гривень, окуляри сонцезахисні вартістю приблизно 500 гривень, блок від зарядного пристрою вартістю приблизно 200 гривень, проїзний квиток в метрополітен, який для потерпілої матеріальної цінності не становить;

- ОСОБА_9 , а саме рюкзак чорного кольору із еко шкіри вартістю 400 гривень в якому знаходилось наступне майно гроші в сумі 1200 гривень, ключ від квартири з магнітним ключем вартістю 300 гривень, безпровідні навушники марки «Редмі» вартістю 500 гривень, дві банківські картки «ПриватБанку» № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 та банківська картка «Восток» № НОМЕР_7 та документи на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме паспорт громадянина України та паспорт громадянина України для виїзду за кордон виданий.

Після чого, діючи умисно, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді спричинення майнових збитків та бажаючи настання таких наслідків, ОСОБА_4 , діючи з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення, утримуючи при собі, повторно таємне викрадене чуже майно, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим на свій власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 550 гривень, потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди на загальну суму 3000 гривень та потерпілій ОСОБА_9 майнової шкоди на загальну суму 2400 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викрадені чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у інше приміщення, вчиненому в умовах воєнного стану.

Обґрунтування клопотання та позиція учасників кримінального провадження
Як зазначено у клопотанні, 01.08.2022 о 16:10 годин ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

02.08.2022 о 14:50 годин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

03.08.2022 відносно ОСОБА_4 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 16.10 години 29.09.2022, із альтернативою внесення застави в розмірі 52 000 гривень.

27.09.2022 постановою керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 02.11.2022 року.

На думку органу досудового розслідування вина ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування такими доказами, саме:

протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 01.08.2022 у ОСОБА_8 ; Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 01.08.2022 у ОСОБА_7 ; Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 01.08.2022 у ОСОБА_9 ; Протокол огляду місця події від 01.08.2022, відповідно до якого оглянуто приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_4 » ТЦ «Космополіт» по АДРЕСА_2 ; Показання потерпілої ОСОБА_8 ; Показання потерпілої ОСОБА_7 ; Показання потерпілої ОСОБА_9 ; Протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 01.08.2022 відповідно до якого затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та в якого вилучено речі потерпілих; Показання підозрюваного ОСОБА_4 ; Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, відповідно до якого потерпіла ОСОБА_7 , впізнала особу зображену на фото під № 2 ( ОСОБА_4 ); Показання свідка ОСОБА_10 ; Показання свідка ОСОБА_11 ; Показання свідка ОСОБА_12 ;Показання свідка ОСОБА_13 ; Показання свідка ОСОБА_14 ; Показання свідка ОСОБА_15 . Показання підозрюваного ОСОБА_4 ; Іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Як зазначає слідчий, строк застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню закінчується о 16.10 годині 29.09.2022, однак завершити досудове розслідування у двомісячний строк не представляється можливим з об`єктивних причин, оскільки на даний час по матеріалам кримінального провадження проводиться три судових молекулярно-генетичних експертизи та товарознавча експертиза, а також необхідно провести ряд слідчих та оперативно розшукових заходів, вирішити питання про зміну раніше повідомленої підозри підозрюваному ОСОБА_4 із врахуванням висновку товарознавчої експертизи, виконати вимоги ст. 290 КПК України за участю потерпілих, виконати вимоги ст. 290 КПК України за участю підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування. Вказані слідчі дії не були проведені через існування об`єктивних причин, оскільки проведення трьох судових молекулярно-генетичних експертиз та товарознавчої експертизи потребує значного часу.

З урахуванням того, що вищезазначені експертизи перебувають на виконанні, а без проведення зазначених слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, судових експертиз, завершити досудове розслідування та прийняти законне рішення неможливо, враховуючи складність кримінального провадження 27.09.2022 постановою керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, а саме до 02.11.2022 року, включно.

Враховуючи викладене, та те, що строк тримання під вартою підозрюваного спливає 29.09.2022 виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин передбачений ч. 2 ст. 185 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до 8 років позбавлення волі, а тому відносно ОСОБА_4 необхідно продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені п. п.1, 5 ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду; вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав і просив його задовольнити з вищевказаних підстав. У своєму виступі прокурор вказав на ключові аспекти клопотання, зокрема, на доведеність обґрунтованості підозри та ризики, пояснив позицію сторони обвинувачення стосовно долучення конкретних доказів до клопотання.

За твердженням сторони обвинувачення, продовження щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою є необхідним заходом для досягнення дієвості кримінального провадження та запобігання існуючим ризикам.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечила, зазначила, що підозрюваний має вищу освіту, має у власності житло, має місце проживання, позитивно характеризується, зарахований у запас збройних сил України, однак за станом здоров`я проходити службу не може. Зазначила та надала суду документи про те, що якщо підозрюваному буде обрано запобіжний захід, що не пов`язаний із позбавленням волі, то його буде працевлаштовано. Звертає увагу суду, що у повному тексті ухвали суду про обрання запобіжного заходу вказувалося на три ризики, а тому, що є на розгляді у суду, їх лише два, що свідчить про зменшення ризиків на день розгляду клопотання, що в цілому, дає підстави визначити запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі. Зазначає, що прокурором не доведені ризики взагалі, такі носять характер припущення. Що стосується ризику переховування, то, як свідчить біографія підозрюваного, останній дійсно неодноразово судимий, проте жодного разу він не перебував розшуку, постійно з`являвся до слідчих, обов`язків не порушував, а тому він не має наміру переховуватися й в це раз. Майно повернуто потерпілій стороні. Вважає, що тяганина у справі викликана через дій самого слідчого, який вчасно не проводить слідчих та процесуальних дій. Загалом, призначення експертиз, вже ніяк не впливає на досудове розслідування, оскільки залишилося лише дочекатися їх висновків, а щодо інших процесуальних дій, на які вказує слідчий, то вони є абстрактними та слідчий їх не конкретизує. Як вказує адвокат, крадіжка, це не вбивство, не зґвалтування та не державна зрада, а тому цей злочин не несе тієї суспільної небезпеки, яка потребує перебування підозрюваного у СІЗО. Акцентує увагу суду, що кваліфікуюча ознака проникнення слідством не доведена, оскільки це було службове приміщення на якому зазначено, що це є вихід. Крім того, слідчий звернувся до суду не за 5 днів, як про це зазначено у законі, а майже за добу, що є порушенням. Припускає, що підозрюваний хворіє на клептоманію, про що просила слідчого призначити експертизу. оскільки останній вчинив багато аналогічних злочинів за досить короткий час.

На запитання суду захисник зазначив, що на час розгляду клопотання жодних медичних документів, які б вказували на неможливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не має. Також, відсутні будь-які дані, які б підтверджували б що він має залежність щодо викрадення чужого майна.

Підозрюваний підтримав захисника, зазначив, що обіцяє суду виконувати покладені на нього обов`язки, він волонтерить, допомагав з доставкою ліків, віддав своє авто для потреб ЗСУ знайомому. Підтримує думку адвоката, що можливо він має залежність до викрадення, оскільки викрадати нічого не хотів, а таке бажання у нього виникло лише тоді, коли він побачив рюкзак. Просить обрати запобіжний захід не пов`язаний із позбавлення волі.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Мотивація суду
За змістом положень ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4, 5 Конвенції та практику ЄСПЛ, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В силу положень ч. 3 ст. 199 КПК України при вирішенні питання про продовження строку тримання особи під вартою обов`язковому доведенню у судовому засіданні прокурором підлягає наявність обставини, які виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а саме: обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України і вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Так, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які мають враховуватися під час вирішення вказаного питання, а саме:

- ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті ч. 4 ст.185 КК України кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк до 8 років позбавлення волі. Тобто перебуваючи на волі ОСОБА_4 може зникнути від органів слідства та суду, усвідомивши невідворотність значного строку покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 має реальну можливість переховуватися в межах України, оскільки має для цього можливість та може бути у цьому зацікавленим. При цьому, ймовірність переховування значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його можливу причетність до зазначеного злочину. Тому, з урахуванням усіх обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Утім, для всебічної оцінки обставин справи слідчий суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

- ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість вчинення іншого кримінального правопорушення. Вказаний ризик прокурор обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, не навчається, не має постійного місця проживання, не має міцних соціальних зв`язків, та може вчиняти інші злочини проти власності, є неодноразово судимим.

На думку суду вказаний ризик є дійсно обґрунтованим, з урахуванням того, що ОСОБА_4 неодноразово судимий за вчинення умисних корисливих злочинів. Крім того, інкримінований йому злочин він вчинив у період іспитового строку, тобто суд вже давав шанс підозрюваному довести своє виправлення, однак останній ним не скористався.

При цьому, доводи прокурора про те, що підозрюваний не працює, не навчається, не має постійного місця проживання суд оцінює критично, оскільки вказане жодним чином не вказує на можливість вчинення особою злочину.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні
Сторона обвинувачення зазначає про те, що інші запобіжні заходи неможливо застосувати, оскільки вони не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оскільки слідчим суддею встановлено ризик переховування від органу досудового розслідування, а також вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що стосовно підозрюваного необхідно продовжити запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Наявність вказаних ризиків стосовно підозрюваного, дій, до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення йому про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким, аніж особисте зобов`язання та домашній арешт.

Оскільки одним з доведених ризиків є ризик переховування, наявність якого підтверджена достатніми доказами, слідчий суддя вважає, що переміщення підозрюваного повинне бути обмеженим на час проведення розслідування.

З урахуванням усіх обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що такий запобіжний захід є пропорційними меті, тобто забезпеченню кримінального провадження. Таким чином, більш м`які запобіжні заходи, передбачені статтею 176 КПК України, не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантують можливості запобігти ризикам, зазначеним у частині 1 статті 177 КПК України. Викладене дає підстави вважати, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, а тому такий запобіжний захід, як тримання під вартою, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Доводи захисту є не переконливими, хоча й слушними та можуть бути враховані під час розгляду справи по суті.

Порушення порядку звернення слідчого із клопотанням до суду дійсно також має місце, про те саме по собі вказане порушення не впливає на розгляд даного клопотання по суті, а може бути підставою для притягнення слідчого до дисциплінарної відповідальності.

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , його майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки - прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183-186, 193-197 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення ВП-1 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001659 від 01.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, у межах строку досудового розслідування, до 28 жовтня 2022 року, включно.

Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 52000 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)- 26268059, Банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) - 820172, Номер р/р UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 28 жовтня 2022 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 29.09.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1