УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 712/4027/22
Провадження № 1-кс/712/1893/22

08 червня 2022 року м. Черкаси
Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0000929, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.05.2022 року клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Сєвєродонецьк, Луганської області, українка, громадянка України, офіційно не працевлаштована, малолітніх, неповнолітніх дітей на утриманні не має, інвалідом, депутатом, учасником АТО, учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС не являється, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає АДРЕСА_2 , раніше не судима, підозрюваної за ч. 2 ст. 190 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
Клопотання обґрунтовує тим, що Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 за попередньою змовою зі своїм чоловіком ОСОБА_7 03.06.2022 року близько 18 год. 00 хв. перебуваючи за адресою АДРЕСА_3 , за місцем проживання потерпілої ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи умисел на заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, шляхом обману та зловживання довірою потерпілої, ОСОБА_7 представившись працівником закладу охорони здоров`я та під удаваним приводом того, що син потерпілої ОСОБА_9 потрапив до дорожньо-транспортної пригоди та перебуває в лікарні в тяжкому стані та ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 заволоділа грошовими коштами потерпілої ОСОБА_8 , в сумі 5000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить 146274,50 грн., що в 117 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, після чого ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 залишили місце вчинення злочину, чим завдали потерпілій ОСОБА_8 значної шкоди на вказану суму.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України заволодіння чужим майном, вчиненому шляхом обману та зловживання довірою (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, що завдало значної шкоди потерпілому.
У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Сєвєродонецьк, Луганської області, українка, громадянка України, офіційно не працевлаштована, малолітніх, неповнолітніх дітей на утриманні не має, інвалідом, депутатом, учасником АТО, учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС не являється, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , фактично проживає АДРЕСА_2 , раніше не судима.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих правопорушень в повному обсязі підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду. 2) можливий незаконний вплив ОСОБА_5 на свідків та потерпілого, у цьому ж кримінальному провадженні, шляхом вмовлянь, переконань чи примусу до зміни показань чи відмови від дачі показань, чим перешкоджатиме повному та об`єктивному розслідуванні кримінального провадження у передбачені законом строки. Вказаний ризик передбачений п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України. 3) можливе вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення. Вказаний ризик передбачений п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи.
Таким чином в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання її переховуванню від органів досудового розслідування та суду, запобігання спробам незаконного впливу на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; запобігання спробам вчинити інші кримінальні правопорушення. Натомість органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів.
Підтвердженням наявності ризику переховування від органу досудового розслідування, прокурора, суду є те, що підозрювана ОСОБА_5 зареєстрована та до 18.04.2022 проживала за адресою АДРЕСА_1 , а з 18.04.2022 проживає за адресою АДРЕСА_2 як внутрішньо-переміщена особа, що свідчить про можливість виїзду як за межі Черкаської області, так і на непідконтрольну територію. Крім того, ОСОБА_5 не має стійких соціальних зв`язків, не працює, в суспільному житті жодної участі не приймає.
Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні не тяжкого кримінального правопорушення, за яке, відповідно до ч. 2 ст. 190 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, може переховуватися від органів досудового розслідування, та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася неможливість запобігання зазначеним ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, тому існує достатньо реальних підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили суд його задоволити.
Захисник просив обрати запобіжний захід з обмеженням в нічний час доби, оскільки підорзювана буде надміру обмежена у можливостях забезпечувати життєві потреби.
Підозрювана підтримала думку захисника.
Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дане клопотання підлягає до часткового задоволення.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є домашній арешт.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини щодо особи підозрюваного.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 03.06.2022 року, протоколом допиту потерпілого від 03.06.2022 року, протоколом затримання від 03.06.2022 р., повідомленням про підозру від 04.06.2022 року, а також іншими матеріалами кримінального провадження, дослідженими в нарадчій кімнаті.
При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ч.1ст.177 КПК України.
Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків переховуватись від слідства та суду, зважаючи на суворість покарання у випадку визнання ОСОБА_5 винною у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення. Наявність інших ризиків стороною обвинувачення не підтверджена.
Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.
Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.
Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.
Згідно з правовою позицією в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.
Судом враховується ступінь стійкості соціальних зв`язків підозрюваної, яка має постійне місце проживання, раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності.
З урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , віднесеного до категорії нетяжких, ступінь суспільної небезпечності, яку несуть в собі протиправні діяння у сфері кримінальних правопорушень проти власності, враховуючи зміст ризиків, на запобігання якого необхідне застосування запобіжного заходу та особу підозрюваної, яка раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності, заборона залишати житло цілодобово призведе до значних процесуальних обмежень підозрюваної, вважаю за необхідне застосування до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обмеженням залишати житлове приміщення у нічний час доби та покладанням на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Визначаючи вказаний вид запобіжного заходу, який буде достатнім та виправданим заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваної варто звернути увагу, що ОСОБА_5 на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, а тому дії та поведінка підозрюваної, як вони зазначені у повідомленні про підозру, в контексті обставин життєдіяльності підозрюваної свідчить про її неспроможність до об`єктивного повноцінного самоконтролю, що свідчить про недостатність застосування до підозрюваної менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останньої.
Керуючись вимогами ст. ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою проживання: АДРЕСА_2 до 06 серпня 2022 року з обмеженням у нічний час доби.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:
?не покидати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 . з 20 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора, суду, за винятком випадків необхідності отримання медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.
?прибувати до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою.
?повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
?утримуватись від спілкування з свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні.
?здати на зберігання до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, у разі їх наявності, окрім паспорта громадянина України.
Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 .
Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваній після її оголошення.
Копію ухвали направити начальнику СВ Черкаського районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області для організації її виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали буде проголошений 09 червня 2022 року о 12 год. 40 хв.