Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1066/22
Провадження № 1-кс/382/51/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року м. Яготин Бориспільський район Київської області

Слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , розглянувши клопотання прокурора у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000110 від 28.07.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, про арешт майна -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: - трактору марки «New Holland» модель Т8050, реєстраційний номер НОМЕР_1 із засобом для дискування червоного кольору; - комбайну жовто-чорного кольору марки «New Holland» модель СR 9.80, реєстраційний номер НОМЕР_2 із жаткою сіро-червоного кольору; - комбайну жовто-чорного кольору марки «New Holland» модель СR 7.90, реєстраційний номер НОМЕР_3 із жаткою жовтого кольору; - металевого причіпу для перевезення жатки зелено-білого кольору ТИП: ПЖ, модель ПЖ-9 з серійним номером 60154 для заборони ПП «Соснова» та іншим юридичним особам відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном, окрім дізнавачу в даному кримінальному провадженні для проведення слідчих дій в рамках кримінального провадження.

Необхідність арешту обґрунтована тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що на території Райківщинської сільської ради Яготинської ТГ невідома особа самовільно захопила земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0001 загальною площею 18,1751 га. В подальшому 10.10.2022 року близько 10 год. 00 хв. начальником сектору дізнання ВП № 2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області виявлено факт незаконного збирання врожаю на раніше самовільно захопленій земельній ділянці за допомогою зазначеної вище майна, яке було ним вилучене та визнано речовими доказами. Зазначене майно є знаряддям вчиненого кримінального правопорушення, і у своїй сукупності та окремо мають суттєва значення для проведення досудового розслідування, та є речовими доказами. Оскільки виявлене та вилучене майно є речовим доказом вчинення кримінального правопорушення в розумінні ст. 98 КПК України є достатні підстави вважати і, з огляду на встановлення особи, яка є власником цього майна, що у разі не накладення арешту на майно та повернення його ПП «Соснова», вони можуть приховати, пошкодити або знищити такі докази з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, арешт майна дасть можливість органу досудового розслідування здійснити повне та всебічне розслідування кримінального правопорушення шляхом прийняття рішень та здійснення слідчих дій з використанням вилученого майна, в тому числі і шляхом проведення необхідних експертиз.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просить його задовольнити. В судовому засіданні представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна просить відмовити в задоволенні клопотання, оскільки між ДП «Київська обласна Коконосушарка» (законним володільцем земельної ділянки) та ПП «Соснова» було укладено договір про надання послуг на оранку цієї земельної ділянки у строк до 31.12.2022 року. Крім того, було укладено договір купівлі-продажу незавершеного виробництва - під посів соняшнику з цієї земельної ділянки. Різницю між оплатою оранки та вартістю під посіву соняшнику було оплачено ДП «Київська обласна Коконосушарка».

Заслухавши пояснення, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 131, 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: - існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; - потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; - може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Отже, однією із підстав арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 197-1 КК України з приміткою до неї кримінальним правопорушенням (кримінальним проступком) є самовільне зайняття земельної ділянки, яким завдано значної шкоди її законному володільцю або власнику. Відповідно до цієї статті шкода, передбачена частиною першою цієї статті, визнається значною, якщо вона у сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

За протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 27.07.2022 року отриманого від ОСОБА_5 (виконуючого обов`язки директора ДП «Київська обласна Коконосушарка») та його поясненнями невідома особа самовільно захопила земельну ділянку кадастровий номер :01:006:0001 загальною площею 18,1751 га, розташовану на території Райківщинської сільської ради Яготинського району Київської області шляхом самовільного зайняття і використання для ведення сільського господарства, зокрема здійснюється вирощування сільськогосподарських рослин (яких саме достовірно невідомо). Зазначена земельна ділянка перебуває у постійному користуванні ДП «Київська обласна Коконосушарка», не використовувалася з моменту реєстрації прав на неї (наказ від 24.01.2019) та сума збитків вказаним захопленням встановлюється.

Зазначене повідомлення (заява) внесене до ЄРДР 28.07.2022 року за номером кримінального провадження 0000110 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 197-1 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 197-1 КК України є кримінальним проступком з матеріальним складом: для встановлення об`єктивної сторони цього кримінального правопорушення слід встановити не тільки самовільне зайняття земельної ділянки, але і настання суспільно небезпечних наслідків спричинення власнику/законному володільцю значної шкоди. Кримінальний проступок, передбачений ст. 197-1 КК України вважається закінченим з моменту самовільного зайняття ділянки і настання вказаних суспільно небезпечних наслідків.

Отже, для того щоб зазначене в клопотанні майно було доказом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України слід встановити хоча б ознаки об`єктивної сторони вказаного кримінального правопорушення, його вчинення, тобто настання значної шкоди. Прокурором не надано доказів, тобто не доведено того, що внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки були заподіяні значна шкода ДП «Київська обласна Коконосушарка», що є наслідком недоведеності необхідності арешту зазначеного майна.

Крім того, прокурором не доведено наявність ризиків передбачених абзацем 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження зазначеного майна ПП «Соснова». Доказів того, що до зазначеного майна здійснювалися розшукові дії, були звернення до посадових осіб ПП «Соснова» щодо надання доступу до майна та ці особи намагалися приховати, знищити чи здійснити відчуження майна прокурором не надано.

У зв`язку з зазначеним підстави для накладення арешту на вказане майно відсутні, а тому у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити.

Керуючись ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309-310, 369-372, 392-395, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури відмовити.
Ухвалу може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1