Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2162/22
номер провадження 1-кс/695/485/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського
міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000536 від 16.08.2022 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Сташий дізнавач сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до суду з погодженим прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотанням в кримінальному провадженні №0000536 від 16.08.2022 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що 15.08.2022 о 22 год. 24 хв. до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_5 про те, що невідомі три особи за допомогою рибацьких сіток здійснювали вилов риби із водойми в адміністративних межах с. Синьооківка, Золотоніського району, Черкаської області. В ході виїзду на місце події було виявлено трьох осіб, які за допомогою двох месинових сіток здійснили вилов риби, а саме: риба породи карась - 22 шт., раки - 2 шт.

По даному факту сектором дізнання Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області розпочато кримінальне провадження за № 0000536 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.08.2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Виїздом на місце події було встановлено, що громадяни ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , перебуваючи на гумовому човні на річці в адміністративних межах с. Хрущівка Золотоніського району Черкаської області постелили дві мисинові сітки. Після чого гр-н ОСОБА_5 затримав останніх та викликав поліцію та рибінспекцію, які витягли вищевказані сітки, в яких була свіжовиловлена риба породи карась - 22 шт., раки - 2 шт.

У ході проведеного огляду місця події працівниками поліції було виявлено: свіжовиловлену рибу карась 22 штуки, рак -2 штуки, дві мисинові сітки 50*50 довжиною 150 метрів, гумовий човен з двома веслами. В подальшому свіжо виловлену рибу карась 22 штуки, рак -2 штуки передано під розписку провідному державному інспектору ОСОБА_8 , дві мисинові сітки 50*50 довжиною 150 метрів вилучено до Золотоніського районного відділу поліції, гумовий човен з двома веслами передано під зберігальну розписку ОСОБА_5 .

Вказані предмети визнано речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні. Ці речі були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У клопотанні дізнавач просить накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу, а саме: свіжовиловлену рибу карась - 22 штуки, рак - 2 штуки, які передано під розписку провідному державному інспектору ОСОБА_8 та дозволити її реалізацію; на дві мисинові сітки 50*50 довжиною 150 метрів, які вилучено до Золотоніського районного відділу поліції; на гумовий човен з двома веслами, які передано під зберігальну розписку ОСОБА_5 .

У судове засідання дізнавач не з`явився, але скерував до суду заяву про розгляд справи в його відсутність.

Власник гумового човна ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, але в матеріалах справи міститься заява про розгляд клопотання в його відсутність, в якій зазначено, що проти клопотання він не заперечує.

Ознайомившись з клопотанням про арешт майна та доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.ч.1,4 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення дізнавача.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що по факту незаконного вилову риби 16.08.2022 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження №0000536 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події, 15.08.2022 у період часу з 23 год. 40 хв. до 00 год. 30 хв. було проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено: свіжовиловлену рибу виду карась 22 штуки, рак - 2 штуки, дві мисинові сітки 50*50 довжиною 150 метрів, гумовий човен з двома веслами.

Згідно розписки від 16.08.2022 р. свіжовиловлену рибу передано під розписку провідному державному інспектору Черкаського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 .

Відповідно до протоколу огляду місця події мисинові сітки вилучено до Золотоніського районного відділу поліції.

Гумовий човен з двома веслами передано під зберігальну розписку ОСОБА_5 .

Відповідно до постанови дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 16.08.2022 вилучені вище предмети визнані речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Клопотання про арешт надійшло до Золотоніського міськрайонного суду 16.08.2022, тобто в межах строку, передбаченого ч.5 ст.171 КПК України.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження. (п.28 Порядку)

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а не накладення арешту на тимчасово вилучене майно може призвести до його зникнення, пошкодження, знищення, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання в частині накладення арешту підлягає задоволенню. Зважаючи, що вилучене майно риба піддається швидкому псуванню, слідчий суддя дійшов висновку, що вона може бути передана для реалізації, тому клопотання в цій частині також підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000536 від 16.08.2022 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України про арешт майна задовольнити повністю.

У рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000536 від 16.08.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України накласти арешт на:

- на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу, а саме: свіжовиловлену рибу виду карась 22 шт., рак - 2 шт. та дозволити її реалізацію;

- дві мисинові сітки 50*50 довжиною 150 метрів; гумовий човен з двома веслами;

що були вилучені 16.08.2022 під час огляду місця події, як знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1