Справа № 526/1560/22
Провадження № 1-кс/526/550/2022
У Х В А Л А
іменем України

24 серпня 2022 року слідчий суддя Гадяцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гадяч в режимі відео конференції клопотання заступника начальника СВ ВП №1 (м.Середина-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000094 від 19.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна,

встановив:
23.08.2022 року до Гадяцького районного суду Полтавської області надійшло клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0000094 від 19.08.2022 року .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що 19.08.2022 до ЧЧ ВП №1
(м. Середина-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області надійшла заява від мешканця АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що у період часу з 22.07.2022 по 18.08.2022 невстановлена особа, з належного йому автомобіля марки ВАЗ 2101 реєстраційний номер НОМЕР_1 скоїла крадіжку грошових коштів в сумі 50 євро та 1, 200 грн.
19.08.2022 відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0000094 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний мешканець АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який за частину викрадених у потерпілого ОСОБА_4 , придбав собі пару кросівок.
19.08.2022 ОСОБА_5 добровільно видав пару кросівок чорного кольору 43 розміру з маркуванням «STILLI», які він придбав за викрадені грошові кошти.
19.08.2022 вищевказану пару кросівок приєднано до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: 1) збереження речових доказів та 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України (Речові докази), речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України на вказане майно, оскільки є підстави вважати, що воно відповідає критеріям визначеним ч.2 ст.167 КПК України, має бути накладений арешт. Оскільки вилучені речі мають у даному кримінальному провадженні значення речових доказів, адже можуть бути використані, як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, особи, у яких вони були вилучені, могли використовувати їх у своїй злочинній діяльності під час вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, вилучені речі можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, потребами досудового розслідування виправдовується вилученням вказаних предметів.

У судове засідання слідчий не з`явилася, але надала заяву про розгляд клопотання без її участі, заявлене клопотання повністю підтримала та просила задовольнити.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно витягу з кримінального провадження №0000094 від 19.08.2022 року внесено відомості до ЄРДР, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 та 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У відповідності до ч. ч. 2 4 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна , можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим доведено, що майно, на яке буде накладено арешт, може бути використане в якості доказів у даному кримінальному провадженні, тому є підстави для задоволення клопотання, а саме: шляхом накладення арешту на вказане майно, зазначене у клопотанні у кримінальному провадженні №0000094 від 19.08.2022 року.

Керуючись ст.ст. 170 -173 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання заступника начальника СВ ВП №1 (м.Середина-Буда) Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000094 від 19.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна- задовольнити.

Накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), шляхом обмеження права користуватись та розпоряджатись ним, а саме: пару кросівок чорного кольору 43 розміру з маркуванням «STILLI».
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1