Справа №582/262/22 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/1009/22 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
УХВАЛА
Іменем України

03 червня 2022 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 582/262/22 захисника ОСОБА_6 на ухвалу Недригайлівського районного суду Сумської області від 26.05.2022, якою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 продовжено строк тримання під вартою,

установила:

В поданій апеляційній скарзі захисник ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу суду та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрати відносно її підзахисного більш м`який запобіжний захід, оскільки ухвала суду постановлена незаконним складом суду, клопотання прокурора підлягало розгляду після визначення складу суду відповідно вимог ч. 2 ст. 31 КПК, матеріали провадження не містять даних в підтвердження винуватості ОСОБА_9 за ч. 3 ст. 187 КК, ризик переховування також є недоведеним з огляду на те, що злочин був вчинений в 2016 році, і весь цей час ОСОБА_10 свого постійного місця проживання та реєстрації не залишав, має сталі соціальні зв`язки, не судимий, будь-яких правопорушень не допускав, не намагався зустрічатися з потерпілими та свідками, впливати на них.

До Недригайлівського районного суду Сумської області надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_9 за ч. 3 ст. 187 КК. До початку підготовчого судового засідання прокурором було подано клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_9 , яке обгрунтовано тим, що він обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, які на даний час не зменшилися, а більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти зазначеним ризикам, тому прокурор просив продовжити ОСОБА_9 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвалою Недригайлівського районного суду Сумської області від 26.05.2022 відносно обвинуваченого ОСОБА_9 продовжено строк тримання під вартою до 24:00 20.07.2022 включно. Своє рішення суддя умотивував тим, що судовий розгляд матеріалів провадження відносно обвинуваченого не розпочався, ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, існують ризики того, що він може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

До початку апеляційного розгляду захисник ОСОБА_11 та прокурор ОСОБА_12 кожен окремо подали письмові заяви про розгляд кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника у їх відсутність. Ні обвинувачений ОСОБА_9 , ні його захисник з клопотанням про розгляд апеляційної скарги за участі обвинуваченого не зверталися. За таких обставин, колегія суддів вважає за можливе апеляційний розгляд провести у відсутність сторін кримінального провадження, що узгоджується з нормами ч. 4 ст. 422-1 КПК.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст судового рішення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої захисником апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно ч. 2 ст. 31 КПК кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше 10 років, здійснюється колегіально судом у складі 3-х суддів лише за клопотанням обвинуваченого, а згідно ч. 4 ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд роз`яснює обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше 10 років, право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду (п. 5 ч. 2 ст. 315 КПК).

Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження також має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (ч. 3 ст. 315 КПК). Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою18 цього Кодексу.

11.05.2022 до Недригайлівського районного суду Сумської області надійшов обвинувальний акт з доданими до нього документами відносно ОСОБА_9 за ч. 3 ст. 187 КК.

26.05.2022 в ході підготовчого судового засідання після оголошення складу суду в порядку ст. 344 КПК, обвинувачений ОСОБА_9 заявив клопотання про розгляд провадження колегіально судом у складі 3-х суддів, оскільки він обвинувачується у вчиненні злочину, санкцією якого передбачено покарання більше 10 років, яке було задоволено судом першої інстанції та постановлено передати матеріали кримінального провадження з обвинувальним актом та доданими до нього документами відносно ОСОБА_9 до канцелярії суду для визначення належного складу суду відповідно ч. 2 ст. 31 КПК

Після задоволення клопотання обвинуваченого, в цьому ж судовому засіданні судом першої інстанції одноособово в порушення ч. 2 ст. 31 КПК було розглянуто та задоволено клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 .

Вказані порушення вимог кримінального процесуального закону є істотними, оскільки завадили судді ухвалити законне рішення щодо застосування запобіжного заходу, а тому колегія суддів вважає за необхідне скасувати ухвалу суду в цій частині через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, задовольнивши таким чином частково доводи захисника ОСОБА_11 .

Відповідно ч. 3 ст. 315 КПК, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК підставою для застосування запобіжного заходу, так як і для його продовження є, зокрема, наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

За змістом положень глави 18 КПК у взаємозв`язку з вимогами ст. 315, 331 КПК підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених ризиків, які не зменшилися, або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, та неможливість завершення судового провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

З клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою вбачається, що ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК, який відповідно ст. 12 КК відноситься до категорії особливо тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від 7 до 12 років.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, та факт того, що ОСОБА_9 перебував в розшуку з 11.04.2016 та був затриманий 08.04.2022, дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, тобто є доведеним ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, який на час розгляду клопотання не зменшився.

Врахування тяжкості кримінального правопорушення також має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за вчинений злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду та іншим чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «небезпека ризику переховування від суду може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з інформацією про матеріальний, соціальний стан особи та ін.».

Колегія суддів, вирішуючи питання про наявність підстав для продовження строку тримання під вартою ОСОБА_9 враховує і наявність об`єктивної потреби у цьому, зважуючи на всі обставини, що свідчать «за» і «проти» наявності справжнього публічного інтересу, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи. При цьому згідно положень ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також судової практики ЄСПЛ, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від національного суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства; право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Також є достатні підстави вважати досить актуальним ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК.

Так, при встановленні ризику впливу на потерпілих, свідків колегія суддів враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК).

Згідно з ч. 4 ст. 95 КПК суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового розгляду, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, а тому ризик впливу на потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від зазначених осіб та дослідження їх судом.

На час розгляду клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_9 кримінальне провадження до судового розгляду ще не призначено, а тому ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків на даний час існує і не зменшився.

Враховуючи особу обвинуваченого, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, колегія суддів вважає, що до ОСОБА_9 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою

Колегія суддів вважає, що на даному етапі неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід у відношенні ОСОБА_9 , про що просить захисник, оскільки інший запобіжний захід не зможе запобігти наявним ризикам, передбаченим п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, які об`єктивно продовжують існувати.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та його належну процесуальну поведінку.

Доводи апеляційної скарги захисника ОСОБА_11 про відсутність в матеріалах кримінального провадження доказів в підтвердження винуватості її підзахисного за ч. 3 ст. 187 КК, колегія суддів до уваги не бере, оскільки ОСОБА_9 є обвинуваченим у кримінальному провадженні і обґрунтованість пред`явленого йому обвинувачення може бути вирішена виключно при ухваленні судом першої інстанції вироку чи іншого судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження, а тому колегія суддів не уповноважена надавати оцінку доказам як сторони захисту, так і сторони обвинувачення, не має права вирішувати наперед питання про доведеність чи недоведеність обвинувачення, достовірність або недостовірність доказів, переваги одних доказів над іншими, застосування судом першої інстанції того чи іншого закону України про кримінальну відповідальність, і може вирішувати тільки питання щодо наявності передбачених ч. 1 ст. 177 КПК ризиків та необхідності (доцільності) тримання під вартою обвинуваченого для їх запобігання.

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422-1 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Недригайлівського районного суду Сумської області від 26.05.2022 відносно ОСОБА_7 в частині продовження строку тримання під вартою скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та постановити в цій частині нову ухвалу.

Клопотання прокурора відділу Сумської обласної прокуратури ОСОБА_12 задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 24:00 20.07.2022 включно.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Сумської обласної прокуратури ОСОБА_12 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4