Справа № 201/2700/22
Провадження № 1-кс/201/799/2022
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 травня 2022 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

з секретарем: ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, одруженого, з професійно-технічною освітою, працевлаштованого агентом по поставці харчових продуктів ФОП ОСОБА_8 , раніше не судимого відповідно до ст. 89 КК України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, внесене під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000373 від 06.05.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав на те, що 06 травня 2022 року близько о 17 годині 25 хвилин працівник правоохоронного органу, оперуповноважений сектору кримінальної поліції Відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_9 (ДНП № 029552), який призначений на посаду Наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 500/ос від 20 вересня 2021 року, перебував за адресою: м. Дніпро, вул. Шевченко, біля буд. 2, знаходячись на добовому чергуванні.

В цей час до нього підійшов ОСОБА_4 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння та порушував громадський порядок голосно висловлюючи нецензурні лайки.

Перебуваючи у вказаний час та у вказаному місці, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що перед ним знаходиться представник правоохоронного органу ОСОБА_9 , який вдягнутий в однострій працівників Національної поліції України, перебуває на виконанні своїх прямих службових обов`язків та діє в порядку, передбаченому законодавством України, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел направлений на умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень, наніс один удар правою рукою, стиснутою в кулак, по голові ОСОБА_9 , в область лівої скроні, спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді садна та гематоми лівої тім`яно-скроневої ділянки, закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, після чого зробив спробу втекти з місця вчинення кримінального правопорушення, рухаючись по вул. Шевченко, в м. Дніпро.

Далі, 06 травня 2022 року приблизно о 17.30 годин більш точний час в ході досудового розслідування встановити не вдалося, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , продовжуючи свою протиправну діяльність, наніс своєю правою ногою удар працівникові правоохоронного органу ОСОБА_9 в область гомілки правої ноги, спричинивши тому тілесні ушкодження у вигляді забою м`яких тканин правої гомілки.

Умисні дії ОСОБА_4 , які виразились в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, кваліфікуються за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

06 травня 2022 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

07 травня 2022 року ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні, в порядку ст.ст. 42, 276-278 КПК України, було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Підставою для звернення до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу стали наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України та наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ст. 177 КПК України, саме: ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду; ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на відсутність достатніх доказів наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які б обґрунтовували обрання підозрюваному найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також, з урахуванням наявності постійного місця проживання та роботи, міцних соціальних зв`язків, просили обрати підозрюваному ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який на думку сторони захисту, зможе забезпечити виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, зазначивши при цьому про неможливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою за кваліфікацією, що інкримінується обвинуваченому.

Вислухавши думки учасників кримінального провадження, а також ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя доходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що Відділенням поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000373 від 06.05.2022 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

06 травня 2022 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення та 07 травня 2022 року було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Вирішуючи питання щодо наявності підстав, які б свідчили про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, слідчий суддя враховує наступні обставини.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри щодо вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: рапортом співробітника поліції від 06 травня 2022 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 06 травня 2022 року; консультаційним висновком спеціаліста від 06 травня 2022 року; довідкою від 06 травня 2022 року; копією журналу реєстрації інструктажів ВП № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області; протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 06 травня 2022 року, 07 травня 2022 року; протоколом перегляду компакт-диску з відеозаписом від 07 травня 2022 року та фототаблицею до нього; консультаційним висновком спеціаліста № 500 від 06 травня 2022 року, а отже, сукупність цих фактичних даних на даному етапі досудового розслідування надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 вищезазначеного злочину за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Крім того, слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду , оскільки з матеріалів клопотання встановлено, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України, у вчиненні якого він підозрюється належить до категорії нетяжкого злочину, максимальна санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, у зв`язку із чим, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Отже наведені вище обставини у сукупності дають підстави стверджувати про наявність ризику того, що підозрюваний ОСОБА_4 зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду. У той же час слідчий суддя при оцінці цього ризику враховує і майновий стан, і родинні звязки підозрюваного. Вважає, що цей ризик є актуальним, проте не є вирішальним при обранні запобіжного заходу.

В той же час, доводи сторони обвинувачення про існування іншого ризику, передбаченого пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик незаконно впливати на потерпілого чи свідків у цьому ж кримінальному провадженні, не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні, враховуючи, що стороною обвинувачення не надано будь-яких фактичних даних щодо намагання підозрюваним або іншими особами за його проханням або подальшою згодою незаконно вплинути на потерпілого чи свідків у цьому кримінальному провадженні, а також беручи до уваги той факт, що потерпілим є працівник правоохоронного органу.

У зв`язку із чим, цей ризик не враховується слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.

Крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При цьому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, зокрема, окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину (п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Таким чином, з метою підтвердження застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, повинен довести, що, перебуваючи на волі підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав вказаному кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Дослідивши матеріали поданого клопотання, слідчим суддею не встановлено, а прокурором не доведено, що підозрюваний у вказаному кримінальному провадженні підпадає під категорію зазначених вище осіб, враховуючи, що ОСОБА_4 на підставі ст. 89 КК України раніше не судимий, а жодних інших фактичних даних, що останній переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню, або щодо нього на розгляді перебуває інше кримінальне провадження, суду надано не було. Тож, дивлячись на зазначені обставини та вимоги кримінально-процесуального законодавства України, слідчий суддя не може з цих підстав застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 забіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи, що прокурором, на момент розгляду клопотання, доведено обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, ризик переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, однак не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), а також неможливості за вищевикладених обставин застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, враховуючи дані про особу останнього, вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.

Крім того, у своєму клопотанні стороною обвинувачення приділено недостатньо уваги, чому більш м`який запобіжний захід не зможе уберегти від тих ризиків, на які вона посилається. Враховуючи це, слідчий суддя самостійно оцінює кожний запобіжний захід і ризики, яким він зможе запобігти, у зв`язку із чим, аналізуючи в сукупності матеріали клопотання, з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, враховуючи, що підозрюваний має міцні соціальні зв?язки, а саме одружений та має на утриманні неповнолітню дитину, постійне місце проживання та офіційне місце роботи, слідчий суддя дійшов до висновку, що оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, то для запобігання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який обґрунтований та встановлений в судовому засіданні, достатнім запобіжним заходом є домашній арешт із забороною залишення місця проживання у певній період часу, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених пунктами 1, 2, 4, 8, частини 5 статті 194 КПК України, що зможуть виступити достатніми стримуючими факторами для існуючого ризику. Зазначений висновок слідчого судді узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Боротюк проти України», заява № 33579/04 п. 62, в якому зазначено, що у всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183-184, 187, 193-194, 196, 205, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, внесене під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000373 від 06.05.2022 року відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишення в період часу з 21.00 години до 06.00 години місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк досудового розслідування, тобто до 07 липня 2022 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, строком дії до 07 липня 2022 року, а саме:

-прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000373 від 06.05.2022 року, або прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у цьому кримінальному провадженні, за першою вимогою;

-не залишати місце постійного проживання, а саме: АДРЕСА_1 в період часу з 21.00 години до 06.00 години, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утриматися від спілкування з потерпілим, свідками, експертами у цьому кримінальному провадженні № 0000373 від 06.05.2022 року, крім випадків спільної їх участі у проведенні слідчих чи процесуальних дій;

-здати на зберігання у разі наявності до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Повний текст ухвали суду буде складений і оголошений о 12.00 годині 10 травня 2022 року.

Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1