Справа № 589/4171/18
Провадження № 1-кп/589/134/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2020 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 ,

- у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 186, ч.2 ст.190, ч.3 ст.357, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шосткинського міськрайонного суду Сумської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 186, ч.2 ст.190, ч.3 ст.357, ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України.

У підготовчому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про застосовування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, передбачених ст. 177 КПК України. Зазначені ризики, на думку прокурора, підтверджуються тими обставинами, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні середньої тяжкості та тяжких злочинів, раніше судимий, в зв`язку з безпідставною неявкою до суду останнього було оголошено в розшук, а відтак обвинувачений зможе ухилитись від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, а також існує ризик вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Захисник заперечував проти клопотання прокурора, зазначаючи, що обвинувачений, хоча і офіційно не працює, однак їздив на заробітки. Крім того, обвинувачений має житло у місті Шостка та міцні соціальні зв`язки матір та батька, а отже, на думку захисника, існують всі передумови для застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши сторони кримінального провадження, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з п.5 ч. 2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Суд бере до уваги, що відповідно до ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик переховування від органів досудового розслідування і суду, небезпека якого може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи та інших чинників.

При цьому, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за вчинений злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів середньої тяжкості та тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі до 6 років.

Також встановлено, що обвинувачений раніше судимий, офіційно не працевлаштований, доказів наявності постійного доходу не надано.

Також слід зазначити, що відсутні достатні підстави вважати, що наявність у обвинуваченого матері та батька зможе виступити превентивним засобом у його поведінці.

Суд звертає увагу на поведінку обвинуваченого під час розгляду даного кримінального провадження, а саме: те, що обвинувачений не з`являвся в судові засідання, доказів поважності причин неявки суду не надав.

При цьому наміри матері ОСОБА_5 щодо забезпечення належної поведінки останнього при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд не бере до уваги, оскільки обвинуваченому вже обирався домашній арешт, під час якого ОСОБА_5 порушував покладені на нього обов"язки.

Ухвалою суду від 12 червня 2019 року судове провадження щодо ОСОБА_5 було зупинене до його розшуку.

За таких обставин є обґрунтованими доводи клопотання прокурора про наявність істотних ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, який може ухилитися від суду, та вчинити інший злочин.

Вказане свідчить про наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи і вимагає застосування щодо обвинуваченого відповідного запобіжного заходу. (рішення ЄСПЛ у справі «Лабіта проти Італії», та інші).

Викладені обставини в повному обсязі свідчать про те, що у кримінальному провадженні застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання доведеним ризикам, що виключає можливість обрання відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, суд погоджується з доводами клопотання прокурора та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10.03.2020 року включно.

Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає, що обвинуваченому необхідно визначити заставу у розмірі згідно ст. 182 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 315, 376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24 год. 00 хв. 10 березня 2020 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 84 080 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого строком на 2 місяці наступні обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: м Шостка, Сумської області, без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання ;

3) утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.

4) здати на зберігання до суду свій паспорт для виїзду за кордон (за наявності).

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 7 днів з дня проголошення, а для особи, яка тримається під вартою, з моменту її отримання в той же строк.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1