Справа № 535/475/22
Провадження № 1-кс/535/108/22
УХВАЛА
іменем України

06 липня 2022 року смт Котельва
Слідчий суддя Котелевського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 розглянув клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000333 від 18.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,
установив:
У провадженні СВ ВП №3 Харківського РУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 18.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.06.2022 близько 17 год 00 хв ОСОБА_3 , знаходився біля магазину, розташованого за адресою буд. 2-6 по вул. Сумський Шлях в с. Подвірки Солоницівської ОТГ Харківської області, де разом з ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , вживав спиртні напої. В цей час до них підійшов ОСОБА_5 , і з останнім у ОСОБА_4 та ОСОБА_3 виник конфлікт на підґрунті раптово виниклих неприязних відносин, після якого ОСОБА_6 відійшов на деяку відстань. Після конфлікту, у ОСОБА_3 виник раптовий злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, поєднаного із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого ОСОБА_5 , та він вступив в попередню змову з ОСОБА_4 , направлену на вчинення відкритого викрадення майна ОСОБА_7 . Реалізуючи свій прямий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, переслідуючи мету особистого збагачення за рахунок чужого майна, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх негативні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_3 разом з ОСОБА_4 , пішов слідом за ОСОБА_8 . Наблизившись до останнього, співучасник злочину ОСОБА_4 , пригнічуючи його волю до спротиву, наніс два удари кулаком в область обличчя ОСОБА_9 , від яких той впав на землю, а ОСОБА_3 , виконуючи умови попередньої змови, знаходився поруч і спостерігав за оточуючою обстановкою з метою попередити співучасника злочину ОСОБА_4 у випадку виникнення небезпеки. Таким чином, ОСОБА_4 , застосував відносно ОСОБА_7 фізичне насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, після чого, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, використовуючи перевагу у фізичній силі, пригнітивши волю останнього до супротиву, підняв мобільний телефон TM «TECNO КЕ5» чорного кольору ІМЕН НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , який під час падіння ОСОБА_7 випав у нього руки, тим самим відкрито викрав майно ОСОБА_7 . ОСОБА_3 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, використовуючи перевагу у фізичній силі, скориставшись тією обставиною, що ОСОБА_6 не чинить гору, взяв з сумки у останнього банківську картку AT КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 , тим самим повторно відкрито викрав майно ОСОБА_5 , після чого ОСОБА_3 та ОСОБА_4 покинули місце скоєння злочину разом з викраденим майном, та в подальшому розпорядились ним на власний розсуд. Так, в результаті злочинних дій з боку ОСОБА_3 та ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_5 завдано матеріальний збиток.

05 липня 2022 року до суду надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 18.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: мобільного телефону ТМ «ТЕСІМО КЕ5» чорного кольору, без задньої кришки ІМЕІ1 НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , VС: НОМЕР_4 , вилучений до полімерного спеціального пакету INZ1089995, з пояснювальними написами та підписами учасників слідчої дії.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що 18 червня 2022 року слідчий СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 , на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 233, ст. 236 КПК України, в присутності понятих здійснив обшук затриманої особи ОСОБА_4 , під час якого було виявлено та вилучено мобільний телефон TM «TECNO КЕ5» чорного кольору, без задньої кришки ІМЕІ1 НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , VC: НОМЕР_4 . Вилучене майно упаковано до полімерного спеціального пакету INZ1089995 з пояснювальними написами та підписами учасників слідчої дії.

Прокурор ОСОБА_2 клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, які зазначені у ньому, та просив судовий розгляд провести у його відсутність.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, 18.06.2022 відповідно до ст. 214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Отже, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 4 статті 186 КК України передбачена кримінальна відповідальність за грабіж, вчинений у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, а саме: мобільного телефону TM «TECNO КЕ5» чорного кольору, без задньої кришки ІМЕІ1 НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , VC: НОМЕР_4 , оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000333 від 18.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, задовольнити повністю.
Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000333 від 18.06.2022 за ч. 4 ст. 186 КК України на наступне майно, а саме: мобільного телефону ТМ «ТЕСІМО КЕ5» чорного кольору, без задньої кришки ІМЕІ1 НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , VС: НОМЕР_4 , до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.
У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1