ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/1502/22

Провадження № 1-кс/210/1254/22

"21" вересня 2022 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна О.В., за участі секретаря судового засідання Перог Р.О.,

сторони кримінального провадження, що приймають участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури Бондарчук О.С., власник майна, щодо якого накладено арешт ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривий Ріг клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000143 від 19.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.

У клопотанні в порядку статті 174 КПК України ставиться питання про скасування арешту, накладеного 23 травня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у справі № 202/1502/22 накладено арешт на майно вилучене в ході проведення огляду, а саме: транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230», з державним номером реєстрації НОМЕР_1 , синього кольору, (зберігається на території відділення поліції №2 КРУП за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, буд.2), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103599 та ключі від автомобіля поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103622.

Виклад обставин та правова кваліфікація

В провадженні СВ відділу поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000143 від 19.05.2022 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 18.05.2022 року о 16:24 до ВП №2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 18.05.2022 року о 16:24 годині за адресою: м. Кривий Ріг, Металургійний р-н., вул. Криворіжсталі, 82 працівниками патрульної поліції було зупинено авто марки «Mercedes-Benz» модель «ML 230», синього кольору, д.н. НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_1 , в ході перевірки документів у останнього було виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію автомобіля. (ЄО № 6624 від 18.05.2022).

В ході проведення огляду місця події із застосуванням відеофіксації, за участі двох понятих, у гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу у вигляді пластикової картки НОМЕР_2 , з явними ознаками підробки, яке в подальшому були поміщено до спец-пакету НПУ.

Згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу у вигляді пластикової картки НОМЕР_2 , даний автомобіль 1999 року випуску зареєстрований на ОСОБА_2 , яка проживає: АДРЕСА_1 , з державним номером НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 / НОМЕР_4 .

Згідно рапорту поліцейського ВРПП Криворізького РУП встановлено, що 18.05.2022 року був зупинений автомобіль марки «Mercedes-Benz» модель «ML 230», синього кольору, д.н. НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_1 , під час перевірки документів у останнього виявлено, що данні внесені до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу не співпадають з даними ІПНП.

За даним фактом сектором дізнання відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області внесені відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідування за №0000143 від 19.05.2022 за складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, за фактом підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів.

19.05.2022 дізнавачем сектору дізнання винесено постанову про визнання і залучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме: транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230», з державним номером реєстрації НОМЕР_1 , синього кольору, (зберігається на території відділення поліції №2 КРУП за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, буд.2), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103599 та ключі від автомобіля поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103622 та зберігаються в матеріалах кримінального провадження №0000143 від 19.05.2022.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 травня 2022 року у справі № 202/1502/22 накладено арешт на майно вилучене в ході проведення огляду, а саме: транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230», з державним номером реєстрації НОМЕР_1 , синього кольору, (зберігається на території відділення поліції №2 КРУП за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, буд.2), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103599 та ключі від автомобіля поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103622.

Позиції сторін

Власник майна, щодо якого накладено арешт ОСОБА_1 в судовому засіданні 21.09.2022 року підтримав клопотання, просив його задовольнити, оскільки вважає накладений арешт необгрунтованим. Подальший арешт майна за відсутності передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання своєї власності, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, тому клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Прокурор у судовому засіданні 21.09.2022 року просив суд відмовити в задоволенні клопотанні, оскільки в ході проведення досудового розслідування 06.09.2022 року отримано інформацію від Державної митної служби України про те, що у 2018 році громадяни ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перетинали державний кордон на вказаному автомобілі. Автомобіль тимчасово ввезений на територію України, а саме "транзит", митне оформлення не здійснювалося, власник не встановлений, свідоцтво про реєстрацію підробне. У зв`язку із цим виникла необхідність у проведенні слідчих дій з метою перевірки обставин придбання вищезазначеного автомобілю та наявності зареєстрованих кримінальних проваджень.

На виконання ухвали слідчого судді про відкриття провадження у справі, стороною обвинувачення надано матеріали досудового розслідування №0000143 від 19.05.2022 за складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Мотивація суду

Стаття 124 Конституції України передбачає, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч.1 ст. 170 КПК України).

Відповідно до частини 1 статті 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).

Вирішуючи питання про наявність підстав для скасування арешту майна, накладеного слідчим суддею в межах кримінального провадження №0000143 від 19.05.2022 за складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Виходячи із положень ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується для досягнення дієвості кримінального провадження. Норми, викладені у ст. 132 КПК України, визначають, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний перевірити можливість досягнення дієвості кримінального провадження без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження, що узгоджується із п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, відповідно до якої при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК).

Згідно з п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Таким чином, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідних клопотань слідчий суддя повинен:

- перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи;

- з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається ініціатор клопотання, без застосування цих заходів;

- враховувати, що обов`язок довести наявність трьох необхідних складових для їх застосування (частина третя статті 132 КПК України) покладається на слідчого та/або прокурора;

- взяти до уваги розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

- враховувати, що докази на підтвердження обставин, викладених у клопотанні про застосування заходів забезпечення, подаються особою, яка заявляє таке клопотання.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 травня 2022 року у справі № 210/1502/22 накладено арешт на майно вилучене в ході проведення огляду, а саме: транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230», з державним номером реєстрації НОМЕР_1 , синього кольору, (зберігається на території відділення поліції №2 КРУП за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, буд.2), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103599 та ключі від автомобіля поміщені до спецпакету НПУ №KIV2103622.

З метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості його відчуження, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, що його незастосування призведе до відчуження майна, враховано доводи сторони обвинувачення щодо необхідності у накладенні арешту на зазначене майно.

Посилання в клопотанні про зняття арешту майна на те, що відпала потреба у подальшому застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження - арешту майна, не знаходять свого підтвердження в матеріалах справи.

Вказані у клопотанні ОСОБА_1 про скасування арешту майна, а саме: транспортний засіб, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, ключі від автомобіля, є предметами вчинення кримінального правопорушення та визнані в якості речових доказів.

Висновком експерта від 17.06.2022 р. встановлено, що номер рами транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230» VIN-код № НОМЕР_4 нанесено заводським способом і змінам первинного змісту не підлягав.

Згідно інформації Державної митної служби України транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230», VIN-код № НОМЕР_4 , номерний знак НОМЕР_5 не підлягав митному оформленню, перетинав державний кордон:

- на в"їзд в режимі "транзит" 24.10.2018р., водій ОСОБА_3 ,

- на виїзд в режимі "транзит" 02.11.2018р., водій ОСОБА_3

- на в"їзд в режимі "тимчасове ввезення до 1-го року", 02.11.2018р., водій ОСОБА_4 .

Згідно з частинами 5-8 статті 380 Митного кодексу України тимчасово ввезені транспортні засоби особистого користування можуть використовуватися на митній території України виключно громадянами, які ввезли зазначені транспортні засоби в Україну, для їхніх особистих потреб. Тимчасово ввезені транспортні засоби особистого користування повинні бути вивезені за межі митної території України з дотриманням строків, установлених відповідно до вимог цього Кодексу, або поміщені у митні режими відмови на користь держави, знищення або руйнування чи можуть бути оформлені для вільного обігу на митній території України за умови сплати митних платежів, які відповідно до закону підлягають сплаті при імпорті таких транспортних засобів.

Транспортні засоби особистого користування, тимчасово ввезені на митну територію України громадянами більш як на 30 діб, підлягають державній реєстрації. Порядок державної реєстрації транспортних засобів особистого користування, тимчасово ввезених на митну територію України громадянами, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядком державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 07.09.1998 року № 1388 передбачено, що власники транспортних засобів та особи, що експлуатують такі засоби на законних підставах, або їх представники (далі - власники) зобов`язані зареєструвати (перереєструвати) транспортні засоби протягом десяти діб після придбання (одержання) або митного оформлення, або тимчасового ввезення на територію України, або виникнення обставин, що є підставою для внесення змін до реєстраційних документів. Строк державної реєстрації продовжується у разі подання документів, які підтверджують відсутність можливості своєчасного її проведення власниками транспортних засобів (хвороба, відрядження або інші поважні причини).

ОСОБА_5 звертаючись до слідчого судді із клопотання про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді на автомобіль марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230» VIN-код № НОМЕР_4 , з державним номером реєстрації НОМЕР_1 , синього кольору, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » та ключі запалювання до вищевказаного автомобіля, які були вилучені у нього під час проведення огляду місця події посилається на те, що є власником вилученого автомобіля, однак належних та допустимих доказів на підтвердження заявленого права власності на згаданий автомобіль слідчому судді не представлено.

Посилання на те, що транспортний засіб був придбаний за технічним паспортом, без реєстрації, слідчим суддею відхиляються.

Так, згідно усталеної практики сам по собі договір купівлі-продажу вчинений у простій письмовій формі, без реального зняття з реєстрації, перереєстрації транспортного засобу у вищезазначеному порядку не породжує правових наслідків у вигляді переходу права власності від продавця до покупця. Зокрема, така ж позиція викладена і у постанові Верховного суду від 30.10.2019 року у справі № 683/2694/16-ц.

Згідно частини 1 статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З метою запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна або настання інших наслідків, з метою забезпечення в ході досудового розслідування проведення експертизи транспортного засобу, для виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального проступку, з метою збереження речових доказів накладено арешт на вищевказане майно.

Згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу у вигляді пластикової картки НОМЕР_2 , даний автомобіль 1999 року випуску зареєстрований на ОСОБА_2 , яка проживає: АДРЕСА_1 , з державним номером НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_3 / НОМЕР_4 .

Однак, висновком судово-технічної експертизи від 02.06.2022р. встановлено, що бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 », зареєстрованого 28.12.2010р. на транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «ML 230» VIN-код № НОМЕР_4 , з державним номером реєстрації НОМЕР_1 не відповідає за способом друку та наявністю спеціальних елементів захисту.

Крім того, відповідно до повідомлення від Державної митної служби України від 06.09.2022 року про те, що у 2018 році громадяни ОСОБА_3 та ОСОБА_4 перетинали державний кордон на вказаному автомобілі. У зв`язку із цим виникла необхідність у проведенні слідчих дій з метою перевірки обставин викрадення вищезазначеного автомобілю та наявності зареєстрованих кримінальних проваджень.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт на транспортний засіб, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, ключі від автомобіля, накладено обґрунтовано та дотепер підстави для застосування заходу забезпечення кримінального провадження продовжують існувати.

Прокурор довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиції частини 4 статті 358 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка може бути використана для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.

Накладений арешт забезпечує досягнення мети і завдань кримінального провадження і на даному етапі досудового розслідування відповідає "справедливому балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав власника майна, а його скасування може призвести до втрати речового доказу, що у свою чергу завдасть шкоди подальшому проведенню повного та неупередженого досудового розслідування та судовому розгляду справи по суті.

Що стосується посилання заявника на те що, потреба у збереженні накладеного арешту на вказане вище майно відпала. вважаю за необхідне зазначити, що арешт у даному випадку накладено з метою забезпечення збереження речових доказів, що відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України надає можливість застосовувати захід забезпечення кримінального провадження та наклади арешт на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Інші доводи заявника були ретельно дослідженні як слідчим суддею при накладені арешту, втім не беруться до уваги, як такі, що дають можливість скасувати арешт майна, оскільки відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, слідчий суддя при розгляді відповідного клопотання має встановити лише те, що у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Визнання ж порушення норм кримінального процесуального законодавства під час проведення обшуку або інших підстав для визнання доказів незаконними на цій стадії кримінального провадження неможливе, але може бути предметом судового розгляду на підготовчому судовому засіданні та при розгляді справи по суті. За наведених обставин доводи адвоката у цій частині слідчим суддею також відхиляються.

Крім того, на думку слідчого судді на даному етапі скасування арешту є не обгрунтованим.

Оскільки майно, на яке накладено арешт відповідає критеріям, визначених у статті 98 КПК України, підстави для застосування арешту відповідно до статті 170 КПК України не перестали існувати, кримінальне провадження триває, ОСОБА_5 не доведено законність володіння транспортним засобом, слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23 травня 2022 року у справі № 210/1502/22.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, передчасність зняття арешту, з метою забезпечення речових доказів, не підтвердження підстав, на які покликався заявник, для скасування арешту, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню.

Відмова в задоволенні клопотання не позбавляє власника ініціювати клопотання повторно, зокрема з посиланням на нові обставини, яким не була надана оцінка слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про скасування арешту майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000143 від 19.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала про відмову в скасуванні арешту майна не підлягає апеляційному оскарженню.

Повний текст ухвали складено та проголошено 23 вересня 2022 року о 08 год.45 хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Слідчий суддя: О. В. Чайкіна