ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 211/4/22
Провадження № 1-кп/210/328/22

"11" березня 2022 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у підготовчому судовому засіданні: прокурор Криворізької східної окружної прокуратури ОСОБА_3 , обвинувачений ОСОБА_4 , захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 20 січня 2021 року за № 0000073 за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310, ч. 1,2 ст. 313, ч. 1 ст. 317, ч. 1,2 ст. 306 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
На розгляд Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з Криворізької східної окружної прокуратури, на підставі ухвали Дніпровського апеляційного суду про визначення підсудності, надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному 20 січня 2021 року в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000073 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310, ч. 1,2 ст. 313, ч. 1 ст. 317, ч. 1,2 ст. 306 КК України, до якого долучені реєстр матеріалів досудового розслідування, розписки про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судових справ вищевказаний обвинувальний акт передано в провадження судді ОСОБА_1 .
Обвинувачений ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про заміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з внесенням застави на інший особисте зобов`язання, або будь-який інший запобіжний захід, який не обмежить можливість його участі у захисті територіальної цілісності та незалежності України.
Прокурор у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення клопотання.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , підтримав клопотання підзахисного, просив його задовольнити, так як обвинуваченому було обрано запобіжний захід з альтернативою внесення зсастави, яка була внесена заставодавцем. Обвинуваченим належним чином виконувались покладені на нього процесуальні обов`язки, та заставодавець надає згоду на звернення засави на рахунок Збройних сил України.
Суд, вислухавши доводи учасників кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, приходить до наступних висновків.
За статтею 2 КПК, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно зі статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи й установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України й законами України, а також на те, що відповідно до ст. 26 цього Закону скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
Відповідно до частини 7 статті 42 КПК, протягом усього часу з моменту набуття певною особою статусу обвинуваченого, на неї покладено певні процесуальні обов`язки, а саме: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; тощо.
За частиною 1 статті 176 КПК, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Згідно з частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
При вирішенні питання щодо можливості обрання більш м`якого запобіжного заходу, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.
Разом з цим, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє протии Франції» № 12369/86 від 26 червня 1991 року вказав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, що виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Така ж позиція відображена в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійко проти Болгарії» №33977/97 від 26 липня 2001 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
При цьому за частиною 3 статті 201 КПК, до клопотання мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання, а за частиною 4 статті 201 КПК, клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно з частиною 4 статті 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Зазначені в частині 7 статті 42 КПК України обов`язки підозрюваного, обвинуваченого (окрім обов`язків, визначених в п. 2 цієї частини) покладаються на нього згідно з процесуальним законом і діють з часу набуття статусу підозрюваного, незалежно від застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу.
В свою чергу стаття 194 КПК України визначає перелік обов`язків, які можуть покладатися на підозрюваного, обвинуваченого рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Частина 5 статті 194 КПК України визначає умовами покладення таких додаткових обов`язків по перше - обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, і по друге - доведеність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Ці обов`язки не є окремим запобіжним заходом, а застосовуються додатково до обраного підозрюваному запобіжного заходу при наявності визначених в частині 5 статті 194 КПК України умов.
Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі (№ 211/867/21) від 04 жовтня 2021року відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою внесення застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 68100 (шістдесят вісім тисяч сто гривень) гривень 00 копійок та покладено ряд обов`язків, визначених цією ухвалою.
На виконання вказаної вище ухвали Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області заставодавцем, а саме ОСОБА_10 , 05 жовтгня 2021 року внесено на рахунок № UA0017442, банк одержувача ДКС України м/Київ, МФО 820172, , одержувач ТУДСА в Дніпропетровській області, грошові кошти в якості застави у розмірі 68100 (шістдесят вісім тисяч сто гривень) гривень 00 копійок.
При вирішенні клопотання суд враховує, що зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.
При цьому підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.
Згідно з частинами 9-10 статті 182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
Від застоводавця - ОСОБА_10 надійшла письмова згода на звернення застави, внесеної за ОСОБА_4 , на спеціальний рахунок НБУ для цілей оборони України.
Відповідно до частини 1 статті 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про зміну обраного обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, суд приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе в повній мірі забезпечити його належну процесуальну поведінку та виконання покладених на нього обов`язків. До того ж, з часу застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як застава, ним жодного разу не було допущено порушення як процесуальних обов"язків, так і покладених на нього обов`язків за ухвалою слідчого судді, що в судовому засіданні було підтверджено та свідчить про фактичну мінімізацію ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, які в сукупності з обґрунтованою підозрою у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень стали підставою для застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави.
Згідно з пунктом 10 листа Верховного Суду від 03 березня 2022 року за № 2/0/2-22 "Щодо окремих питань здійснення кримінальних проваджень в умовах воєнного стану" слідчим суддям (суду) необхідно зважати на обставини воєнного стану та, за наявності необхідних для цього підстав, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого доречно ухвалювати рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обгрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу, для їх подальшого внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.
За таких обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, а тому, враховуючи дані про особу обвинуваченого, з урахуванням мети зміни запобіжного заходу, суд за своїм внутрішнім переконанням, вважає за необхідне, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, який в повній мірі забезпечить запобіганню ризику переховування та забезпечить можливість участі обвинуваченого у захисті територіальної цілісності та незалежності України.
Враховуючи вищевикладене, на думку суду, є правові підстави для задоволення зазначеного клопотання, а саме, у зміні запобіжного заходу у вигляді засави на особисте зобов"язання, з покладанням на обвинуваченого обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України.
Щодо задоволення клопотання в частині перерахування застави на спеціальний рахунок, суд зазначає, що відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.
Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012 року N 15, внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу передбачений й порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінально-процесуальним кодексом України.
Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку.
Враховуючи, що клопотання про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_11 у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, підлягає задоволення, суд приходить до висновку про наявність підстав для перерахування грошових коштів, які внесені на рахунок № UA0017442, банк одержувача ДКС України м/Київ, МФО 820172, , одержувач ТУДСА в Дніпропетровській області, в якості застави у розмірі 68100 (шістдесят вісім тисяч сто гривень) гривень 00 копійок на рахунок для сбору коштів на підтримку Збройних Сил України, реквізити офіційного спеціального рахунку: UA0992708.
Керуючись ст.ст. 177, 179, 182, 183, 199, 314-316, 291, 370, ч. 2 ст. 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинуваюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310, ч. 1,2 ст. 313, ч. 1 ст. 317, ч. 1,2 ст. 306 КК України, про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід особисте зобов`язання задовольнити.
Змінити обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310, ч. 1,2 ст. 313, ч. 1 ст. 317, ч. 1,2 ст. 306 України, запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов"язання.
На підставі частини 5 статті 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати за першою вимогою до суду;
- повідомляти суд про зміну місця проживання або реєстрації;
- -утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.
Заставу у розмірі 68100 (шістдесят вісім тисяч сто гривень) гривень 00 копійок, яка внесена на рахунок № UA0017442, банк одержувача ДКС України м/Київ, МФО 820172, , одержувач ТУДСА в Дніпропетровській області, перерахувати на рахунок для сбору коштів на підтримку Збройних Сил України, реквізити офіційного спеціального рахунку: UA0992708.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали направити для відома та виконання до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області та Державної казначейської служби України.
Ознайомити та вручити обвинуваченому ОСОБА_4 під розпис, копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов"язання.
Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено та проголошено 11 березня 2022 року.

Суддя: ОСОБА_1