Справа № 404/3010/22
Номер провадження 1-кс/404/1832/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , потерпілого ОСОБА_6 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну ОСОБА_5 застосованого запобіжного заходу з тримання під вартою на тримання під домашнім арештом, стосовно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Плетений Ташлик, українця, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, одруженого, має неповнолітню дитину, мешкає по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше, інваліда третьої групи,

підозрюваного по кримінальному провадженню 0000151 за ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Захисник в інтересах підзахисного за правилами ст. 201 КПК України, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про зміну підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою без визначення застави, на тримання під домашнім арештом в період часу з 21-00 год. по 05-00 год.

Захисник і підозрюваний вказують, що підставою ініціювання такого звернення стало: відшкодування шкоди потерпілому; дійове каяття, тобто зменшення небезпеки особи підозрюваного; підозрюваний сприяє досудовому розслідуванню, зменшились ризики передбачені статтею 177 КПК України.

Крім того представники сторони захисту послались на покази потерпілого, який під час розгляду клопотання особисто підтвердив повне і добровільне відшкодування підозрюваним шкоди від злочину та заявив, що 01.06.2022 року працівники Національної поліції застосували погрози та примусили написати заяву, що начебто ОСОБА_5 чинить незаконний вплив на потерпілого, тобто на ОСОБА_6 .

Прокурор заперечив через безпідставність заявлених вимог та необхідність виконання умов чинного запобіжного заходу.

ОСОБА_5 пред`явлено повідомлення про підозру у тому, що 08.05.2022 року о 18:00 по АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 грубо порушив громадський порядок, внаслідок якого із заздалегідь підшуканого пістолета умисно поранив потерпілого ОСОБА_6

09 червня 2022 року, на підставі ухвали колегії суддів Кропивницького апеляційного суду підозрюваному ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Ухвалою суддів апеляційного суду підтверджується, а доводи поданого клопотання не спростовують факту доведеності обґрунтованості пред`явленої підозри такого ступеня тяжкості, який достатній для застосування тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Частиною 3 цієї статті передбачено, що до клопотання мають бути додані:1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Представники сторони захисту підставою для зміни запобіжного заходу зазначили зміст показів потерпілого, який під час розгляду клопотання особисто підтвердив повне і добровільне відшкодування підозрюваним шкоди від злочину та заявив, що 01.06.2022 року працівники Національної поліції застосували погрози та примусили написати заяву, що начебто ОСОБА_5 чинить незаконний вплив на потерпілого, тобто на ОСОБА_6 .

На умовах основних засад змагальності та диспозитивності, ст. 22 та ст. 26 КПК України, для вирішення вимог поданого захисником клопотання, необхідно з`ясувати: чи зменшився ризик невиконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також ступінь небезпеки інкримінованих йому подій, в тому числі й зменшення небезпеки самої особи підозрюваного.

Європейський суд неодноразово висловлювався, що наявність підстав для тримання особи під вартою, продовження строку тримання під вартою та зміни умов запобіжного заходу має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою, продовження строку тримання під вартою, зміна виду та умов застосованого запобіжного заходу може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства.

Перераховані обставини стали предметом ретельного судового контролю і знайшли своє відображення в тексті ухвалі колегії суддів Кропивницького апеляційного суду при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи у тому числі тримання під домашнім арештом не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

Завдання слідчого судді полягає у тому, щоб врахувати наявність обґрунтованої підозри, підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливі ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; можливості знищити, сховати або спотворити будь-які з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливості незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, у цьому ж кримінальному провадженні; можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; можливості вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому ця особа підозрюється, обвинувачується, для запобігання ризикам.

Стосовно підозрюваного застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без права внесення застави, який є співмірним та ефективним. Завдяки обраному виду забезпечення стало можливим: попередження подальшого незаконному впливу на потерпілого, підозрюваний виконує всі процесуальні обов`язки, запобіжний захід стримує підозрюваного від вчинення ним нових злочинів та запобігає переховуванню від слідства та суду.

Звертаю увагу, що ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру за ч.4 ст.296 КК України. Основним об`єктом хуліганства є посягання на громадський порядок. Вказане кримінальне правопорушення належить до категорії злочинів публічного звинувачення, які підтримує держава в особі прокурора.

Таким чином, не має правового значення та не буде законною підставою для зміни запобіжного заходу подія примирення потерпілого з підозрюваним і відшкодування шкоди від злочину, оскільки грубо порушено не тільки особисті, але й публічні охоронювані правовідносини.

Залишається існувати факт умисного застосування фізичного насильства у виді вогнепального поранення стосовно потерпілого, якому нещодавно виповнилось 18 років, а обставини події поєднані винятковою зухвалістю. Перераховані факти виключають можливість застосування домашнього арешту.

Підозрюваний не здатен вирішувати конфлікти мирним шляхом, що є неприйнятним у демократичному суспільстві.

Завдяки перебуванню підозрюваного під вартою унеможливлюється незаконний вплив на потерпілого, його родичів та учасників кримінального провадження.

На виконання вимог ст.6 Конвенції, держава зобов`язана забезпечити позитивний обов`язок, спрямований на організацію проведення швидкого, повного, об`єктивного досудового розслідування, захисту прав потерпілого. Для досягнення цієї мети, продовжують існувати ризики для запобігання переховуванню, знищенню речових доказів, незаконного впливу на учасників кримінального провадження, вчиненню нових злочинів або продовження існуючого.

Позитивні характеристики з місця проживання та наявність родини у підозрюваного були враховані під час застосування запобіжного заходу, але виявились недостатніми для визначення менш суворого заходу забезпечення, у тому числі визначення домашнього арешту.

ОСОБА_5 зареєстрований і мешкає в іншому населеному пункті, який не співпадає з місцем досудового розслідування, що стане приводом для можливих неявок та оголошення міждержавного розшуку, як наслідок затягування досудового розслідування.

Підозрюваний хворіє, але кваліфіковані працівники медичної частини слідчого ізолятора можуть надати своєчасну допомогу, а при необхідності буде забезпечено стаціонарне лікування в медичному закладі.

Зазначені в ухвалі колегії суддів ризики не змінились, тому відсутні потреби для зміни виду запобіжного заходу. Перелічені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою без права внесення застави.

Керуючись ст.201 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні поданого захисником ОСОБА_4 клопотання про зміну підозрюваному ОСОБА_5 виду запобіжного заходу з тримання під вартою на тримання під домашнім арештом, - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1