Справа № 202/810/22
Провадження № 1-кс/202/2231/2022
УХВАЛА
Іменем України

16 червня 2022 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Дніпро, клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криничанського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зеленодольськ, Дніпропетровської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працевлаштованого, неодруженого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання, в якому прокурор зазначає, що підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.
З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, передбаченим п. п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, експертів, інших підозрюваних у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор вказавши на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні зазначив, що підозра є необґрунтованою, а долучені до клопотання документи не місять жодного доказу, який би вказував на причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінований йому діянь. Тому, адвокат просив відмовити у задоволенні клопотання чи застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку свого захисника та зазначив, що має захворювання нижніх кінцівок, а тому не виходить за межі квартири декілька років, а отже жодних злочинів не міг вчиняти.
Дослідивши клопотання та надані сторонами докази, вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно зі статтею 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя щоразу зобов`язаний: здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону; перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження.
Також, згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000108 від 12 серпня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 1,2 ст. 255, , ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 Кримінального кодексу України.
14 червня 2022 року о 08 годині 25 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:
- ч. 2 ст. 255 КК України, тобто в участі у злочинній організації;
- ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразились у незаконному придбанні, перевезенні, зберіганні з метою збуту психотропних речовин, а також незаконному збуті психотропних речовин, якщо предметом таких дій були психотропні речовини в особливо великих розмірах, вчинені у складі злочинної організації.
Також встановлено, що вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України, сторона обвинувачення обґрунтовує зібраними по кримінальному провадженню доказами, які долучено до матеріалів даного клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Перевіряючи обґрунтованості підозри, достатньої на даному етапі досудового розслідування, для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з наступного.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, слід взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, №182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Так, відповідно до тексту письмового повідомлення ОСОБА_5 про підозру, останній підозрюється в участі у злочинній організації та незаконному придбанні, перевезенні, зберіганні з метою збуту психотропних речовин, а також незаконному збуті психотропних речовин, в особливо великих розмірах, вчинені у складі злочинної організації.
Вказано, що ОСОБА_5 прийняв пропозицію ОСОБА_7 та надав свою добровільну згоду на участь злочинній організації в якості співвиконавця та безпосереднього «збувача» психотропної речовини метамфетамін. В період з 12 серпня 2020 до грудня 2021 року діяльність ОСОБА_5 спрямовувалась на одержання від ОСОБА_7 психотропної речовини метамфетамін, розфасованої на окремі дози (фрагменти пластикових трубок по 0,2 грама і 0,4 грама вартістю 200 грн. та 400 грн.), зберіганні психотропної речовини у спеціально орендованій квартирі, прийнятті на «робочі» абонентські номери операторів мобільного зв`язку замовлень на придбання психотропної речовини, зустрічей із покупцями психотропної речовини, здійснення безпосереднього збуту «з рук в руки» психотропної речовини метамфетамін, одержання від покупців грошових коштів за збут психотропної речовини, передачі грошових коштів, одержаних злочинним шляхом, співучаснику у складі злочинної організації ОСОБА_7 .
В судовому засіданні прокурор зазначив, що підозра ОСОБА_5 обґрунтовується долученими до клопотання матеріалами.
Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Разом з тим, жодний з долучених до клопотання доказів, не містить ані прямого, ані побічного (непрямого) посилання на ОСОБА_5 , як особу причетну до вчинення злочинів, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.
Єдиним, долученим до клопотання документом, який вказує на особу ОСОБА_5 є лист заступника начальника Управління Служби безпеки України в Дніпропетровській області від 21.02.2022 року № 55/15/Д/3-1682вих «Щодо протиправної діяльності». Однак даний документ не може слугувати доказом причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому діянь, а є лише підставою для початку досудового розслідування, з подальшим підтвердженням чи спростуванням вказаних відомостей, належними та допустимими доказами.
Таким чином, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих слідчим суддею документів, неможливо стверджувати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому злочинів, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, оскільки представлені докази не зв`язують підозрюваного зі злочинами про підозру у вчиненні яких йому повідомлено.
Відповідно до ч.1, 2, 6 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Однією з загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, тому відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Отже, розглядаючи питання щодо застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, виключно в межах даного клопотання та на підставі долучених до нього матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує його доводи, слідчий суддя зазначає, що стороною обвинувачення не долучено до клопотання жодного документу, який би вказував на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України.
Таким чином, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено наявність обставин, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, що давали б підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного запобіжний захід.

Положеннями частини 2 ст. 194 КПК України визначено, що на слідчого суддю покладено обов`язок постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Враховуючи, що в ході розгляду клопотання прокурором не доведено одну з визначених ч. 1 ст. 194 КПК України обставин, а саме наявність обґрунтованої підозри, у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, слідчий суддя, виконуючи вимоги ч. 2 ст. 194 КПК України, доходить висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, слідчий суддя роз`яснює, що сторона обвинувачення не позбавлена права на повторне звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , з наданням додаткових доказів, які стали підставою для пред`явлення останньому підозри.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 181, 183-187, 193-194,196-197, 205, 309-310 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криничанського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 307 КК України - відмовити.

Повний текст ухвали буде оголошено о 12 годині 15 хвилин 20 червня 2022 року.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1