Справа №295/6057/22
УХВАЛА
Іменем України

04.07.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, внесене в кримінальному провадженні №0000557 від 06.04.2021 року, та додані до клопотання матеріали,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звертається з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення огляду від 30.06.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 5 блокнотів (великих), 9 блокнотів (маленьких), 20 зошитів, 62 окремі аркуші з рукописними записами, 7 фіскальних чеків, договір про надання споживчого кредиту №0 на 9 арк, заява про приєднання №330687507/260618 на 4 арк, лист з Міністерства юстиції на 4 арк, заяву на встановлення кредитної лінії на 3 арк, розписку на 1 арк, лист з Міністерства юстиції на 1 арк, акт приймання-передачі товару на 2 арк, картку реквізитів на ім`я ОСОБА_4 на 1 арк, додаток №1 до договору про надання споживчого кредиту № від 06.05.2018 на 6 арк, доручення на відкриття карткового рахунку на ім`я ОСОБА_5 на 7 арк.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Всупереч п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні відсутнє обгрунтування ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вилученого майна, передбачені другим абзацом ч. 1 ст. 170 КПК України.

Крім цього, всупереч п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України клопотання не містить документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні має бути вказано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

З огляду на викладене, з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у третіх осіб має право звернутися виключно прокурор.

Проаналізувавши викладене, можна дійти висновку, що оскільки ОСОБА_6 не має конкретного процесуального статусу в даному кримінальному провадженні, але на майно, що йому належить, в цілях кримінального провадження сторона обвинувачення клопоче накласти арешт, то при визначенні яким чином звернутись з клопотанням про арешт майна до слідчого судді прокурору слід керуватись не тільки положеннями глави 17 КПК України, а й іншими статтями КПК України, які закріплюють положення щодо статусу осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, а саме до ст. 64-2 КПК України.

Положення ст. 64-2 КПК України є імперативними і не виконуються на розсуд прокурора або слідчого.
Таким чином, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані та юридичні особи, щодо яких здійснюється провадження, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

Натомість з клопотання про арешт майна звернувся не прокурор, а слідчий ОСОБА_2 .

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Слідчим у клопотанні не зазначено адресу власника, володільця вилученого майна або будь які інші контакти, що унеможливлює виклик останніх в судове засідання для розгляду клопотання.

Відповідно до частини третьої ст. 172 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За викладених обставин наявні підстави для повернення клопотання особі, яка його подала.

Керуючись статтями 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про арешт майна - повернути для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1