Справа №760/3819/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимого, якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000410 від 19.02.2022.

Клопотання слідчого мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим 13.08.2018 Солом`янським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 186 КК України, до покарання у виді штрафу у розмірі 70 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1190 грн., будучи повідомленим про підозру слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, 19.02.2022 приблизно о 09 год. 30 хв., перебуваючи у приміщенні магазину «Фора», що належить ТОВ «Фора», розташованому за адресою м. Київ, бульв. В. Гавела, 29, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно. Зазначається, що з метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні вищевказаного магазину, наблизився до вітрини-стелажу, де знаходились продовольчі товари, а саме: продукти харчування, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 взяв із вітрини наступні продукти харчування: цукерки «Ромашка» загальною вагою 854 г. вартістю 95 грн. без ПДВ; сир «Брест-Литовський Масдам 50%» загальною вагою 200 г. у кількості 1 упаковка вартістю 100 грн. без ПДВ; ковбаса «Ранчо на дровах птиця» у кількості 1 упаковка загальною вартістю 56 грн. 66 коп. без ПДВ, з метою їх подальшого викрадення, після чого попрямував до виходу з магазину, минувши лінію кас магазину, не розрахувавшись за вищевказаний товар та покинув приміщення магазину, чим розпорядився викраденим майном на власний розсуд. Таким чином, як слідує зі змісту клопотання слідчого, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, а саме в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно.

Слідчий зазначає, що окрім обґрунтованої підозри, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки згідно ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 29.07.2020 року у справі № 760/2919/19 ОСОБА_4 оголошено у розшук та вищевказаною ухвалою надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою приводу до суду; підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він не працевлаштований та не навчається, не має джерела доходу, а також схильний до вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки останній раніше судимий за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, а також ОСОБА_4 є обвинуваченим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, яке перебуває у провадженні судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_8 . Зазначається, що більш м`які запобіжні заходи, застосовані до підозрюваного, призведуть до продовження його злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження іншим чином. Із врахуванням вищевикладеного, слідчий просить суд обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів із визначенням застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання з підстав та за обставин, викладених в самому клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи на те, що підозрюваний не має наміру переховуватись від слідства чи суду, чи іншим чином впливати на хід досудового розслідування у даному кримінальному провадженні. Захисник зазначив, що його підзахисному не було відомо про те, що він оголошений у розшук, він має постійне місце проживання у м. Києва, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що свідчить про стійкі соціальні зв`язки та можливість запобігти існуючим ризикам із застосуванням до підозрюваного менш обтяжливого запобіжного заходу.

Дослідивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього документи, вислухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, в судовому засіданні встановлено, що Солом`янським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке внесене 19.02.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000410, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

19.02.2022 о 15 год. 28 хв. в рамках зазначеного кримінального провадження було затримано ОСОБА_4 в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

19.02.2022 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно.
В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 19.02.2022 р., довідка вартості товару № 1 від 19.02.2022 р., протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 19.02.2022 р., протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 19.02.2022 р., протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 19.02.2022 р., протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 19.02.2022 р., протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 19.02.2022 р., вирок Солом`янського районного суду міста Києва від 13.08.2018 р., на підставі якого ОСОБА_4 було засуджено за ч. 1 ст. 186 КК України, ухвала Солом`янського районного суду міста Києва від 29.07.2020 р. про оголошення у розшук ОСОБА_4 .
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.
Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Так, проаналізувавши доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, визначених п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та, перебуваючи на свободі, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Інший із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, на переконання слідчого судді, не може забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, із врахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 30 днів.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначає розмір застави п`яти розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян, що становить 12 405 грн.

Отже, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 30 (тридцять) днів, тобто до 20 березня 2022 року 12 год. 00 хв.
Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту його затримання, тобто з 12 год. 00 хв. 19.02.2022 р.

Ухвала діє до 20 березня 2022 року 12 год. 00 хв. та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити суму застави у розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 12 405 (дванадцять тисяч чотириста п`ять) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора чи до суду за кожним їхнім викликом,
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання,
- не відлучатись із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,
- здати на зберігання до Солом`янської окружної прокуратури міста Києва свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;
- утриматись від спілкування з потерпілим та свідками в даному кримінальному провадженні.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 20 березня 2022 року 12 год. 00 хв. включно.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Солом`янський районний суд м. Києва.
З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1