Справа № 194/555/22
Номер провадження 1-кс/194/111/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2022 року слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , володільця майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського міського суду Дніпропетровської області клопотання прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.05.2022 року за №0000079 за ч. 1 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Прокурор Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.05.2022 року за №0000079 за ч. 1 ст. 358 КК України.
Своє клопотання мотивує тим, 21.05.2022 року до чергової частини ВП №1 Павлоградського РВП від працівника ГРПП ОСОБА_5 надійшов рапорт про те, що 21.05.2022 року приблизно о 17.00 год. працівниками ГРПП за порушення п.п.2.3.(в) ПДР України по вул. Харківська буд.13 м. Тернівка Дніпропетровської області був зупинений транспортний засіб марки AUDI TT 1.8 COUPE р.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 . Під час візуального огляду свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 було виявлено ознаки підробки даного документу. При виїзді СОГ на місце події було проведено огляд в ході якого автомобіль марки AUDI TT 1.8 COUPE р.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 вилучені до ВП №1 Павлоградського РВП.
22.05.2022 року по даному факту розпочато кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000079 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України.
21.05.2022 року слідчим СВ відділення поліції №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 було проведено огляд місця події, а саме транспортного засобу марки AUDI модель TT 1.8 COUPE, 2002 року випуску, р.н.з. НОМЕР_1 , червоного кольору, шасі (кузов, рама, коляска) НОМЕР_3 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 виданого 21.02.2011 р. В ході проведення огляду місця події було встановлено, що в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 маються ознаки підроблення. Свідоцтво про реєстрацію поміщено до спеціального пакету №4490189, після чого опечатано та вилучено до ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області. В ході проведення огляду транспортний засіб марки AUDI модель TT 1.8 COUPE, 2002 року випуску, р.н.з. НОМЕР_1 червоного кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 видане 21.02.2011 року, яке знаходиться в опечатаному спеціальному пакеті №4490189 були вилучені до ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.
В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 видане 21.02.2011 року має ознаки підроблення, а саме: нерівномірність розподілу барвника під час персоналізації на даному бланку, шрифт нанесення невідповідного зразку, нечітке відображення захисного елементу - мікро друк.
Прокурор також вказує, що транспортний засіб марки AUDI модель TT 1.8 COUPE, 2002 року випуску, р.н.з. НОМЕР_1 червоного кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 видане 21.02.2011 року (яке знаходиться в опечатаному спеціальному пакеті №4490189), визнані речовими доказами у кримінальному провадженні та те, що до зазначених речових доказів необхідний доступ експертам, які проводитимуть експертизи по провадженню, а також вони можуть містити інші відомості, які будуть використані, як доказ факту чи обставин, під час розслідування кримінального провадження, з метою забезпечення кримінального провадження, а саме збереження та запобігання можливої втрати або знищення речових доказів у кримінальному провадженні, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на зазначені речові докази.
У зв`язку з вищезазначеним, просить накласти арешт на транспортний засіб марки AUDI модель TT 1.8 COUPE, 2002 року випуску, р.н.з. НОМЕР_1 червоного кольору, та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 видане 21.02.2011 року, шляхом заборони особам, у володінні яких знаходиться вказаний транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Прокурор підтримав клопотання про арешт майна та просив його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні.
Володілець майна ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання, стверджує, що в свідоцтві на транспортний засіб будь-яких виправлень не має. Вказаний транспортний засіб він придбав та володіє більше чотирьох років, до цього у нього неодноразово проводили перевірку свідоцтва і будь-яких виправлень не виявляли.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах прихожу до наступних висновків.
Слідчий суддя враховує, що клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та подано у строк передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що відомості по кримінальному провадженню за №0000079 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Крім того, з матеріалів долучених до клопотання встановлено, що відповідно до протоколу огляду від 21.05.2022 року було вилучено автомобіль марки AUDI модель р.н.з. НОМЕР_1 та реєстраційний талон НОМЕР_2 , які в подальшому згідно з постановою дізнавача СД ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від 22.05.2022 року визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу власником автомобіля марки AUDI модель р.н.з. НОМЕР_1 є ОСОБА_7 .
У відповідності з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону. А отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте, попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказане майно відповідає критеріям речового доказу по розслідуваному кримінальному провадженню, оскільки свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та автомобіль, могли зберегти на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, може мати місце підроблення вищевказаного документу, що з врахуванням можливої необхідності проведення експертиз, свідчить про необхідність накладення арешту на вказане майно. Майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя враховує, що відомості внесенні до ЄРДР за №0000079 від 22.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, тобто на теперішній час досудове розслідування перебуває на початковій стадії і для забезпечення доказів у кримінальному провадженні звернення до суду з клопотанням про накладення арешту на майно є цілком обґрунтованим та потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна для виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, та завдань арешту майна, які передбачені в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, і тому, врахувавши розумність та співрозмірність обмеження права власності, вважаю за необхідне клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на вищезазначене вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів.
Аналізуючи матеріали провадження, приходжу до висновку, що слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Заборона користування, відчуження та розпорядження вказаним майном забезпечить збереження речових доказів та не призведе до їх приховування, знищення, псування, перетворення, відчуження.
Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що обмеження майнових прав відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України має тимчасовий характер і повинно бути негайно припинено, якщо у ході подальшого досудового розслідування або за результатами судового розгляду не підтвердиться, що це майно є предметом, доказом кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя враховує те, що власник майна має право звернутися до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту, одразу ж, після зникнення підстав для його застосування.
З огляду на викладене, врахувавши розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також враховуючи письмову заяву власника та користувача майна, який не заперечує проти клопотання слідчого, слідчий суддя вважає за необхідне у зв`язку з метою забезпечення збереження речових доказів та недопустимості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення зазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, накласти арешт на вилучений автомобіль марки AUDI модель TT 1.8 COUPE, 2002 року випуску, р.н.з. НОМЕР_1 червоного кольору, та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 видане 21.02.2011 року, шляхом заборони осіб на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, у зв`язку з чим, клопотання слідчого підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 94, 98, 100, 132, 170-173 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 травня 2022 року за №0000079 за ч. 1 ст. 358 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду 21.05.2022 року, а саме: на автомобіль марки AUDI модель TT 1.8 COUPE, 2002 року випуску, р.н.з. НОМЕР_1 , червоного кольору, шасі (кузов, рама, коляска) НОМЕР_3 , та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , видане 21.02.2011 року, володільцем яких є ОСОБА_4 , шляхом позбавлення права осіб на відчуження, розпорядження та користування вилученим майном, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Копія ухвали негайно після її постановлення вручається прокурору.
Виконання ухвали доручити прокурору Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, тоді особа може подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.
Слідчий суддя ОСОБА_1