ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1258/22 Справа № 182/3050/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:
секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, апеляційну скарга адвоката ОСОБА_8 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Жовтневе, Генічеського району, Херсонської області, не працевлаштованого, на утримані нікого не має, який не є пенсіонером, не є особою з інвалідністю, не є депутатом, з середньою освітою який мешкає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
підозрюваного вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.186 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини.
Вказаною ухвалою задоволено клопотання начальника відділення СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , погодженого з прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 ..
Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 11.10 годин 23.09.2022 року.
Приймаючи оскаржуване рішення, слідчий суддя зазначив, що відсутність постійного джерела доходів можуть стати причиною вчинення підозрюваним нових злочинів проти власності, так як це єдине джерело його заробітку. Слідчий суддя, врахував репутацію підозрюваного, а саме те, що він є неодноразово судимою особою, відсутність доходу, слідчий суддя вважав, що існують обґрунтовані ризики вчинення ОСОБА_7 нових, аналогічних злочинів проти власності.
Слідчим суддею враховано, що підозрюваному ОСОБА_7 відомі місця проживання потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні. У зв`язку із чим, у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою він може незаконно впливати на потерпілого та свідків з метою зміни ними своїх показань.
Слідчий суддя прийшов до висновку, що встановлені обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають та виправдовують потребу в обранні запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину із застосуванням насильства.
Вимоги апеляційної скарги з доповненнями до неї та узагальнені доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_8 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту .
Вважає, що вказана ухвала є незаконною, необґрунтованою, постановленою з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону, та висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи. На думку адвоката підозра є необґрунтованою.
На думку адвоката, ризики які були встановлені під час судового розгляду є недоведеними, та в матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження зазначений ризиків. Зазначає, що сама по собі тяжкість покарання, враховуючи практику ЄСПЛ не може бути безумовною підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходжу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 ..
Позиція учасників апеляційного перегляду.
В апеляційному суді підозрюваний ОСОБА_7 , та його адвокат ОСОБА_8 , кожен окремо, підтримали вимоги апеляційної скарги, просили її задовольнити та ухвалу суду скасувати.

Прокурор в апеляційному суді заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив рішення слідчого судді залишити без змін.
Мотиви апеляційного суду.
Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали за скаргою, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.
Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги закону ним були дотримані у повному обсязі.
Як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000814 від 26.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.
ОСОБА_7 підозрюється в тому, що приблизно о 05.30 годині 26.07.2022 року разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , попередньо розподіливши між собою ролі кожного, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на відкрите викрадення чужого майна, втрьох приїхали на автомобілі «Daewoo Matiz» червоного кольору, до місця проживання потерпілого ОСОБА_12 за адресою: АДРЕСА_2 .
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, з розподілом ролей, під час дії Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», діючи умисно, ОСОБА_10 разом з ОСОБА_11 та ОСОБА_7 , з застосуванням фізичної сили, незаконно проникли до житла ОСОБА_13 , де спав ОСОБА_12 , котрого останні розбудили.
Далі, ОСОБА_10 разом з ОСОБА_11 та ОСОБА_7 , продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, діючи в присутності ОСОБА_12 , виявили мобільний телефон «іPhone 5 S» та телевізор «SAMSUNG».
При цьому, ОСОБА_11 , наніс один удар кулаком лівої руки в область правого ока потерпілому ОСОБА_12 , та забрав телефон.
Після цього, ОСОБА_11 продовжив наносити удари кулаками обох рук по обличчю ОСОБА_12 , та примусив потерпілого взяти до рук вищевказаний телевізор «SAMSUNG» та винести його на вулицю до машини, на якій вони приїхали на місце вчинення злочину. Нападники зникли з місця пригоди.
Заволодівши таким чином вказаним майном на загальну суму 6487 грн. 50 коп..
26.07.2022 року на підставі ч.4 ст.208 КПК України ОСОБА_7 було затримано.
27.07.2022 року ОСОБА_7 оголошено підозру у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: витягом з ЄРДР за №0000814 від 26.07.2022 року; протоколом огляду місця події, протоколами допитів свідків та потерпілого, протоколом огляду мобільного телефону та протоколом обшуку затриманого.
З наданих матеріалів слідує, що під час судового розгляду слідчий суддя у повному обсязі з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні, що підтверджується, процесуальними документами у їх сукупності. Доводи апеляційної скарги щодо необґрунтованості підозри є безпідставними з огляду на перевірені докази у справі.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення ЄСПЛ від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Під час апеляційного провадження встановлено, що твердження прокурора та висновки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ст. 177 КПК України, є обґрунтованими, а встановлені слідчим суддею ризики того, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органу досудового розслідування, слідчого судді та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, чи вчинити інше кримінальне правопорушення об`єктивно існують і для запобігання їх настання необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Так, ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що інкриміноване ОСОБА_7 кримінальне правопорушення відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, та санкція за вчинення якого передбачає покарання від семи до десяти років позбавлення волі, а тому усвідомлюючи можливе покарання за інкримінований йому злочин підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування або суду.

При цьому, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року).

Крім того, на переконання колегії суддів, слідчим суддею вірно було зазначено, що відсутність постійного джерела доходів може стати причиною вчинення підозрюваним нових злочинів проти власності, остільки це єдине джерело для забезпечення життєдіяльності людини. Окрім того, враховуючи репутацію підозрюваного, а саме те, що він є неодноразово судимою особою, та відсутність офіційного доходу, колегія суддів вважає, що реально існують обґрунтовані ризики вчинення ОСОБА_7 нових, аналогічних злочинів проти власності.

Слідчим суддею було вірно прийнято до уваги, що остільки підозрюваному ОСОБА_7 відомі місця проживання потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні. Так, у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою він може незаконно впливати на потерпілого та свідків з метою зміни ними своїх показань. Зазначений ризик є реальним та доведений.
Під час перевірки доводів апеляційної скарги захисника, апеляційний суд дійшов висновку про їх необґрунтованість, оскільки в ухвалі слідчий суддя належним чином врахував, окрім зазначеного вище, відомості про особу підозрюваного, який не працевлаштований, на утриманні дітей не має, та за станом здоров`я може утримуватись в умовах попереднього ув`язнення.

Апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді, що для досягнення мети застосування запобіжних заходів, які приймаються з метою досягнення дієвості цього провадження, на даній стадії досудового розслідування, що зумовлює необхідність в проведенні ряду слідчих та процесуальних дій, а також враховуючи інші фактичні обставини даного конкретного кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даній стадії досудового розслідування,- є необхідним та доцільним.

Порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді, не вбачається.
Застосований слідчим суддею запобіжний захід стосовно підозрюваного ОСОБА_7 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194 КПК України.
Прийняте рішення є обґрунтованим, вмотивованим, та законним, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню.
Отже, апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно ОСОБА_7 , - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:
______________ _____________ _____________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4