Справа № 1-кс/714/162/22
У Х В А Л А

"12" квітня 2022 р. м.Герца
Герцаївський районний суд Чернівецької області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
секретар судових засідань ОСОБА_2
за участі: прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 про арешт майна (матеріали кримінального провадження № 0001048 від 10.04.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.358, ч.4 ст.358 КК України), -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Герцаївського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.
Як зазначено у клопотанні, в провадженні слідчого відділення ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області знаходяться матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2022 року за № 0001048 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст.358 та ч.4 ст.358 КК України. Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стало те, що 09 квітня 2022 року близько 19 год., ОСОБА_4 , усвідомлюючи те, що він є військовозобов`язаним та підлягає мобілізації, відповідно до чинного законодавства, з метою ухилення від військового обліку, та незаконного перетину державного кордону України у воєнний час, перебуваючи в транспортному засобі марки «Ford Fiesta» д.н.з. НОМЕР_1 , який належить йому на праві приватної власності, на території контрольно- пропускного пункту відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в с. Тереблече Чернівецького району Чернівецької області, умисно, протиправно, під час перевірки документів, відповідно до «Інструкції з організації і здійснення перевірки документів громадян України, іноземців та осіб без громадянства, які перетинають державний кордон», серед інших документів, пред`явив службовим особам ДПСУ КПП «Порубне» - довідку військово-лікарської комісії від 04 квітня 2022 року за вих. №4/362 видана ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі ІНФОРМАЦІЯ_4 ) на ім`я ОСОБА_4 , 1989 року народження, в якій зазначено діагноз: «гідроцефалія (G91) повільно- прогресуюча гідроцефалія із значним порушенням функцій. Не придатний до військової служби із виключенням із військового обліку, наказ МО України на підставі ст.12 «а» графи II. Протокол BJIK №4/362 від 04.04.2022.» та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 видане на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , військове звання - рядовий, де згідно пункту 7, 8 форми, затвердженої Наказом Міністерства оборони України від 21 листопада 2017 року № 610, внесено відомості про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку останнього, достовірно знаючи про те, що відомості про непридатність до військової служби та виключення із військового обліку не відповідають дійсності, та є фіктивними, чим довів свій злочинний умисел направлений на незаконний перетин державного кордону України у воєнний час, до кінця.
09.04.2022 року під час проведення ОМП на території МПП «Порубне» було виявлено та вилучено: транспортний засіб марки «Ford Fiesta» д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_4 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки «Ford Fiesta» д.н.з. НОМЕР_1 .
Оскільки за постановою слідчого від 10 квітня 2022 року автомобіль та свідоцтво про його реєстрацію визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню, з метою уникнення їх знищення, втрати або пошкодження, слідчий просив накласти на них арешт.

Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з посиланням на обставини викладені у клопотанні. У своєму поясненні послався на необхідність накладення арешту на майно про яке вказано у клопотанні з метою встановлення обставин події, зокрема виявлення можливих бланків та штампів у автомобілі, яким користувався підозрюваний. Тому, в разі повернення майна будуть втрачені речові докази та як наслідок неможливо буде встановити усіх осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення.
Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання про накладення арешту на автомобіль та свідоцтво про його реєстрацію, оскільки вони не є знаряддями вчинення кримінальних правопорушень.
Вислухавши думку учасників судового процесу та дослідивши додані до клопотання письмові докази, слід зазначити про наступне.
Відповідно до ч.1 та п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, метою якого є досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.2 та ч.3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди та можу бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям речових доказів зазначених у статті 98 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен зокрема враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК).
Звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна, слідчий як на правову підставу свого клопотання послалася саме на необхідність накладення арешту на майно для забезпечення збереження речових доказів.
Нормою ст.98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
У ч.4 ст.173 КПК України зазначено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Як вбачається з наданих до клопотання матеріалів, 10 квітня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені повідомлення про кримінальні правопорушення за № 0001048 й розпочате досудове розслідування за ч.3 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, за фактами підроблення ОСОБА_4 документів про непридатність до військової служби, вчинене за попередньою змовою групою осіб та використання завідомо підробленого документу..
Диспозиція ч.3 ст.358 КК України передбачає кримінальну відповідальність за підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб.
За використання завідомо підробленого документа передбачено кримінальну відповідальність за ч.4 ст. 358 КК України.
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію, автомобіль марки «Ford Fiesta» д.н.з. НОМЕР_1 , який був вилучений працівниками поліції 10 квітня 2022 року під час огляду місця події, належить на праві власності ОСОБА_4 . Вказаний автомобіль за постановою слідчого від 10 квітня 2022 року визнано речовим доказом по даному кримінальному провадженню.
Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що автомобіль марки марки «Ford Fiesta» д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_4 на момент його затримання в порядку ст.208 КПК України про що свідчить відомості з Єдиного реєстру досудових розслідувань не є знаряддям кримінальних правопорушень у яких оголошено про підозру ОСОБА_4 .
Тому, накладення арешту на автомобіль може призвести до надмірного обмеження прав його власника, а відтак у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на автомобіль та свідоцтво про його реєстрацію слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 110, 131, 170, 171, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 відмовити.
Автомобіль марки «Ford Fiesta» д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 повернути власнику ОСОБА_4 .
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернівецького апеляційного суду протягом 5-ти днів.
Слідчий суддя