УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 листопада 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 211 001 000 043 30 від 06.11.2021, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Олександрія Кіровоградської області, громадянки України, українки, з неповною вищою освітою, яка у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштована, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , судима:

-11.02.2021 Святошинським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України до двох років обмеження волі з іспитовим строком 1 рік;

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 185 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 07.11.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 185 КК України, відповідно до якої остання 06.11.2021, перебуваючи у приміщенні магазину «Мегамаркет», за адресою: м. Київ, вул. Д. Щербаківського, 58, переконавшись, що за її діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, з корисливим мотивом, таємно, повторно викрала з торгової полиці майно, належне ТОВ «ХОТЕЙ 2019», на суму 337 грн.
На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, здійснити незаконний вплив на свідків та вчинити інше правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні з наведених у клопотанні підстав.

Підозрювана не заперечувала обґрунтованості підозри, зазначивши, що щиро розкаюється у вчиненні інкримінованих їй дій, однак просила у задоволенні клопотання слідчого відмовити та застосувати до неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у такому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує певна ймовірність того, ОСОБА_4 з метою уникнення від покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.
Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Керуючись наведеним, слідчий суддя вважає, що на користь існування наведеного ризику свідчить те, що у ОСОБА_4 відсутні міцні соціальні зв`язки, постійне місце роботи, сім`я та утриманці, тобто ті вагомі стримуючі фактори, які б могли зупинити підозрювану від вчинення дій з метою переховування.

Співставлення можливих негативних для підозрюваної наслідків переховування у вигляді її ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після її затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Також, слідчий суддя, враховуючи, що злочин вчинений з корисливих мотивів, що підозрювана не має офіційного та стабільного джерела доходів та у минулому засуджена за вчинення аналогічного злочину, що не виключає, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Водночас, прокурором та матеріалами клопотання не доведена наявність ризику щодо здійснення підозрюваною незаконного впливу на свідків у цьому провадженні, оскільки органом досудового розслідування проведені слідчі дії, спрямовані на мінімізацію вказаного ризику.

Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Слідчий суддя вважає, що прокурором зазначена вище обставина не доведена, що свідчить про необхідність вирішення питання про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, який зможе забезпечити виконання підозрюваною її процесуальних обов`язків.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Покарання за ч. 2 ст. 185 КК передбачає позбавлення волі понад зазначений строк.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти доваженим ризикам.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці постійного проживання підозрюваного, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Враховуючи перелічене вище, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваної не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід.
Зазначені обставини у сукупністю з процесуальною поведінкою підозрюваної, існуючі ризики, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної може більш м`який запобіжний захід, ніж той, що ініційований стороною обвинувачення.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у сумі п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян, що становить 11 350 (одинадцять тисяч триста п`ятдесят) грн.

Застава може бути внесена підозрюваною, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на підозрювану такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця перебування.

Встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, а саме по 08 січня 2022 року включно.

У разі внесення застави у визначеному ухвалою розмірі оригінал платіжного документу має бути наданий слідчому СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 .
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1