Справа №760/7912/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при ОСОБА_2 , розглянувши матеріали заяви адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , про відвід прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0003413 від 02.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла вказана заява.

Подана заява обґрунтована тим, що прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 здійснюється процесуальне керівництво у рамках кримінального провадження № 0003413 від 02.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України.

У даній заяві адвокат просить слідчого суддю відвести прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0003413 від 02.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України з підстав її упередженого ставлення до підозрюваного громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 .

В обґрунтування поданої заяви адвокат зазначила, що 28 червня 2022 року на мобільний телефон адвоката ОСОБА_3 , у месенджер Вотсап (WhatsApp) надійшла повістка про виклик від слідчої ОСОБА_6 про необхідність з`явитися наступного дня її підзахисному гр. Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , тобто 29 червня 2022 року, до слідчого в каб.204, для вручення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

У заяві адвокат вказує, що з урахуванням заявлених строків для явки до слідчої ОСОБА_6 , які не відповідають тим, що визначені КПК України для порядку направлень повідомлень, а також сама процесуальна дія, для якої викликається гр. Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , свідчать про здійснення тиску на підозрюваного з метою стягнення з нього грошових коштів у вигляді застави, а в подальшому для відрахування їх на користь ЗСУ, та явне упереджене ставлення слідчої до підозрюваного гр. Республіки Азербайджан ОСОБА_4 .

За цих обставин слідчій ОСОБА_6 заявлено відвід, шляхом подання його 28.06.2022 до Солом`янського районного суду м. Києва.

Разом із тим адвокат вказує, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави від 29.06.2022, останнє підписано прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 .

Враховуючи ініціювання прокурором розгляду даного клопотання, за умови перебування підозрюваного в Україні протягом всього часу слідства та застосування попередньо до нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, свідчить про упереджене ставлення до підозрюваного гр. Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , який протягом всього слідства з моменту його затримання наполягає на закритті відносно нього даного кримінального провадження.

Вказує, що реалізуючи активну захисну позицію, сторона захисту збирає докази та подає їх прокурору на підтвердження наявності підстав для закриття провадження.

Проте, у відповідь на таке клопотання про закриття кримінального провадження, у задоволенні якого прокурором було відмовлено, з`являється клопотання про застосування запобіжного захисту у вигляді застави, тобто більш суворого, ніж був попередній, із зазначенням про те, що відносно підозрюваного неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж застава, за відсутності будь-яких порушень попереднього запобіжного заходу та закінчення терміну його дії, належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Адвокат стверджує, що дане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави також стало проявом упередженого ставлення до підозрюваного, оскільки, подано після оскарження постанови про зупинення досудового розслідування, в зв`язку з розшуком підозрюваних, неналежний характер виклику яких, на підставі фактично сфабрикованих документів, тільки підтвердився в судовому засіданні, оскільки, такі виклики підозрюваного просто не здійснювались, а у слідства, імовірно, постала необхідність з першого дня збройної агресії на Україну просто займатися іншими справами, а вже потім вирішувати питання строків в інших кримінальних провадженнях, в тому числі і в цьому.

Як вказує адвокат, прокурор, здійснюючи свої повноваження в порушення вимог КПК та затягуючи строки досудового розслідування, ініціюючи необґрунтоване клопотання про застосування застави відносно підозрюваного, фактично порушує ч.5 ст.28 КПК України, не зазначаючи в жодному процесуальному документі про підстави, за яких досудове розслідування не може бути закінчене в максимально короткі строки.

Застава, як запобіжний захід, з приводу клопотання про застосування якої направлено підозрюваному, відноситься до заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження (ст.131 КПК України).

Адвокат посилається, що упередженість прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 проявляється у тому, що прокурор підписує та ініціює вручення клопотання про застосування запобіжного заходу без належних для цього підстав.

Крім того вказує, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.02.2022 до підозрюваного громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, термін якого сплинув 04.04.2022.

Разом із тим, підозрюваний громадянин Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , незважаючи на свободу його пересування, будучи іноземцем та не маючи доходів в Україні, в умовах збройного загарбницького нападу Російської Федерації на Україну, не покинув територію Україну, брав участь в роботі територіальної оборони та продовжує на даний час знаходитись в місті Києві за адресою, яка повідомлялась слідству.

Стверджує, що підозрюваний гр. Республіки Азербайджан ОСОБА_4 з`являється до слідчої ОСОБА_6 на всі виклики.

Як зазначає у заяві адвокат, при неупередженому ставленні до підозрюваного гр. Республіки Азербайджан ОСОБА_4 відсутні законні підстави для звернення до суду з клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, що на даний час ініціюється прокурором.

Просить заяву про відвід задовольнити.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 не з`явилися. Адвокатом ОСОБА_3 було подано до суду клопотання про відкладення судового засідання.

Прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у судове засідання із розгляду даної заяви не з`явилася, подала до суду заяву про проведення засідання за її відсутності, просила слідчого суддю відмовити у задоволенні поданої заяви.

Відповідно до ст. 81 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у відсутності адвоката, підозрюваного та прокура, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Дослідивши подану заяву та надані документи, слідчий суддя вважає, що заява адвоката ОСОБА_3 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтею 77 КПК України передбачені підстави для відводу, зокрема, слідчого та наведений їх перелік, в яких випадках слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні.

Європейський суд з прав людини, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду (прокурора, слідчого) слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді (прокурора, слідчого) для відсторонення його від справи. Суддя (прокурор, слідчий) вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розслідуванні справи.

Як встановлено в ході судового розгляду, адвокат ОСОБА_3 у своїй заяві про відвід, викладаючи підстави для відводу прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , вважає, що у прокурора не було обґрунтованих підстав для погодження клопотання слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

При цьому, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України, слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Таким чином встановлено, що погодження прокурором клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу входить до його повноважень.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно із ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Таким чином слідчий суддя вважає, що доводи адвоката про необґрунтованість поданого клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, а також підстави для застосування такого запобіжного заходу мають бути перевіренні слідчим суддею у процесі розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу та не можуть бути підставою для відводу прокурора.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що заява адвоката ОСОБА_3 про відвід прокурора не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 77, 80, 81, 83 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , про відвід прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0003413 від 02.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1