Справа №295/2414/22
УХВАЛА
Іменем України

10.03.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
про накладення арешту на майно,
подане у кримінальному провадженні №0000081 від 16.02.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України,
в с т а н о в и в:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на черевики червоного кольору з написом «СRОРР» та тимчасово позбавити власника ОСОБА_5 можливості відчуження, розпорядження та користування указаним майном.
Як вказано у клопотанні, в ході досудового розслідування встановлено, що у період часу з 15-00 год 13.12.2021 по 19-30 год 04.01.2022 невідома особа, шляхом пошкодження навісного замка, проникла до підвального приміщення багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , звідки викрала велосипед зеленого кольору, чим було заподіяно матеріального збитку ОСОБА_6 .
Допитаний як свідок ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , повідомив, шо близько 22-00 год, 13.12.2021, шляхом пошкодження навісного замка, проник до підвального приміщення багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , звідки викрав велосипед, який в подальшому збув за 900 грн.
Під час проведення огляду місця події від 04.01.2022 за адресою: АДРЕСА_3 , працівниками поліції виявлено фрагмент сліду низу взуття, який сфотографовано та долучено до протоколу.
Під час проведення огляду місця події від 17.02.2022 за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_5 добровільно надав працівникам поліції черевики червоного кольору з написом «СRОРР», які було вилучено.
В обгрунтування клопотання вказано, що вилучені черевики червоного кольору з написом «СRОРР» є речовим доказом у кримінальному провадженні та з метою їх збереження виникла необхідність у накладенні арешту на майно.
Слідчий у судове засідання не з`явився, заявив клопотання про розгляд клопотання без участі слідчого, клопотання підтримав.
Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся судом належним чином (для забезпечення належного повідомлення власника, щодо якого було повідомлено лише адресу проживання та не вказано контактних даних для телефонного зв`язку, розгляд справи відкладався 23.02.2022 на 10.03.2022).
Згідно з приписами ч.1 ст.172 КПК України, неявка власника майна та слідчого не перешкоджає розгляду клопотання слідчим суддею.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.11 ст.170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирський області перебуває кримінальне провадження №0000081, відомості про яке 16.02.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до копії про протоколу огляду місця події, 17.02.2022 було проведено огляд на відкритій ділянці за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого у ОСОБА_5 вилучено черевики червоного кольору з написом «СRОРР».
Відповідно до постанови слідчого Відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 17.02.2022 про визнання предмету речовим доказом черевики червоного кольору з написом «СRОРР» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000081.
Відповідно до ст. 167, 168 КПК України речі, які були вилучені під час огляду місця події, є тимчасово вилученим майном.
Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, копії протоколу огляду місця події від 04.01.2022, копії протоколу допиту потерпілого від 16.02.2022, протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 17.02.2022, копії протоколу огляду місця події від 17.02.2022, копії постанови про визнання предметів речовими доказами від 17.02.2022, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути доказом вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.3 ст.185 КК України, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.
Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.
Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на черевики червоного кольору з написом «СRОРР», які вилучено під час огляду місця події 17.02.2022 у ОСОБА_5 .
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1