Справа №345/2161/22
Провадження № 1-кс/345/489/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.09.2022 року м. Калуш

Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув клопотання слідчого СВ Калуського РВП ГУ НП України в Івано-Франківській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Досудовим розслідуванням встановлено, що03.08.2022 біля 05.10 год. ОСОБА_4 в умовах воєнного стану в м.Калуші по вул.Кривоноса за допомогою ножа перерізав та таємно викрав 34 м телефонного кабелю марки ТППеп-100x2x0,4 вартістю 53,92 грн. за один метр на загальну вартість 1833,28 грн., чим завдав матеріальної шкоди Івано-Франківській філії АТ «Укртелеком».
В ході проведення огляду місця події, за вище вказаною адресою ОСОБА_4 добровільно видав пару кросівок синього кольору з підошвою білого кольору з позначенням на язичку кросівок з внутрішньої сторони 36193951 F19 в які він був одягнутий під час вчинення кримінального правопорушення.
03.08.2022 року, за даним фактом слідчим відділенням Калуського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області внесено відомості в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000336, із попередньою правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 185 КК України.
На даний час у вказаному кримінальному провадженні є необхідність у призначенні судових експертиз, об`єктами дослідження яких є вилучені речі. Тому з метою запобігання ремонту, пошкодження, знищення, відчуження, чи іншим чином зміни стану вказаних речей, на них необхідно накласти арешт.
Слідчий у судове засідання не з`явилася, однак подала заяву про розгляд клопотання в її відсутності. Клопотання підтримала та просить його задоволити.
Вивчивши клопотання та доданні до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання про накладення арешту на майно, є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до постанови про визнання речовим доказом від 16.09.2022 вказані речі визнані речовим доказом в кримінальному провадженні №0000336.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, під час обшуку, огляду може здійснюватися тимчасове вилучення майна.
Відповідно до ч. 2. ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, пов'язаного з їх незаконним обігом;
4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумових підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди,можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування,передачі, відчуження.
Згідно ч.3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 10 вищевказаної статті визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слід зазначити, що при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню.
Враховуючи вище викладене, наявні достатня кількість підстави вважати, що вище викладені речі, які вилучені в ході проведення огляду, відповідають підставам вказаних у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України.
Арешт майна, що ініціюється слідчим, необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів, а завданням арешту майна у даному випадку є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження, користування, розпорядження.
З наведених слідчим обставин вбачається наявність підстав для задоволення клопотання. Щодо вибору заборон, обмеження розпоряджатися, користуватись, відчужувати майно, то перелік заборон визначається ухвалою слідчого судді (п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України).
Так, слідчий суддя прийшов до висновку у наявності підстав для задоволення клопотання. Зокрема, є необхідність у накладенні арешту на вказане у клопотанні майно, що полягає у забороні відчужувати, користуватися та розпоряджатися ним, оскільки їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження майна (ч.11 ст. 170 КПК України). Обмеження права власності в даному випадку буде розумним і співмірним із завданням кримінального провадження.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задоволити.
Накласти арешт на пару кросівок синього кольору з підошвою білого кольору з позначенням на язичку кросівок з внутрішньої сторони 36193951 F19, які добровільно видав ОСОБА_4 , шляхом позбавлення права користування, відчуження та розпорядження вказаним майном
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Копії даної ухвали негайно видати слідчому СВ Калуського РВП ГУ НП України в Івано-Франківській області капітану поліції ОСОБА_5 ..
Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення. Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя