Справа № 463/9837/20 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/811/813/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові, в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Личаківського районного суду м.Львова від 29.08. 2022 року у кримінальному провадженні №0000153 зокрема стосовно ОСОБА_6 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України про продовження строку тримання під вартою,

за участю:

прокурора ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_6

захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_9 ,

встановила:

Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 29.08 2022 року клопотання прокурора про продовження обвинуваченим запобіжних заходів у виді тримання під вартою задоволено.
Відмовлено у задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_10 та захисника ОСОБА_6 .
Продовжено обвинуваченому ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою на два місяці.
Продовжено обвинуваченому ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід тримання під вартою на два місяці.
Продовжено обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід тримання під вартою на два місяці.
Строк дії ухвали становить два місяця, тобто до 28 жовтня 2022 року включно.
Таке своє рішення суд мотивував тим, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст. 177 КПК України,

На дану ухвалу захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить; оскаржувану ухвалу скасувати та застосувати до ОСОБА_6 менш суворий запобіжний захід з врахуванням практики Європейського суду з прав людини на яку здійснюється посилання в апеляційній скарзі та поданого клопотання в порядку ст. 616 КПК України.

Свої апеляційні вимоги апелянт мотивує тим, що пред`явлене ОСОБА_6 обвинувачення є необґрунтованим, оскільки немає жодних доказів ризиків, що ОСОБА_6 може переховуватися від слідства та суду, не з`являтися для проведення можливих слідчий дій, перешкоджати встановленню істини по справі, впливати на свідків. Вважає, що судове рішення постановлене без врахувань вимог ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194 КПК України, а тому обвинуваченому необхідно обрати більш м`який запобіжний захід з врахуванням поданого клопотання в порядку ст. 616 КПК України.

Апелянт звертає увагу на наявність у ОСОБА_6 військового досвіду та придатністю до військової служби і бажанням служити та брати участь у захисті територіальної цілісності України у війні проти Росії, що підтверджується волевиявленням обвинуваченого та відсутністю ризиків по ст. 177 КПК України, та просить скасувати ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під варту для проходження військової служи за призовом під час мобілізації, на особливий період, для участі у військових діях щодо захисту територіальної цілісності України .

Заслухавши доповідача, пояснення обвинуваченого ОСОБА_6 та виступ його захисника адвоката ОСОБА_7 про задоволення поданої апеляційної скарги, ДУМКУ АДВОКАТА ОСОБА_9 про задоволення апеляційної скарги, міркування прокурора щодо залишення ухвали суду без змін, вивчивши матеріали контрольного провадження, переглянувши судове рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку. .
У відповідності до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Нормами ч. 2 цієї статті визначено те, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Частиною 3 ст. 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа.
Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного та обґрунтованого рішення суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
На переконання апеляційного суду, суд першої інстанції, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 дотримався вказаних вимог кримінального процесуального закону.
Як вбачається з матеріалів провадження, суд при прийнятті рішення про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 врахував положення вищенаведених норм процесуального закону та дійшов вірного висновку про доведеність наявності обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, обґрунтовано пославшись на те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та такі не зменшились, з врахуванням тяжкості злочину, інкримінованого обвинуваченому ОСОБА_6 і даних про особу обвинуваченого, та про те, що є підстави вважати, що жоден більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому обґрунтовано продовжив останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому, на думку колегії суддів, суд першої інстанції вірно врахувавши те, що в судовому засіданні на даний часще не дослідженні письмові та речові докази, а також ряд експертиз, що не виключає можливості знищення, пошкодження останніх, а також при необхідності можуть бути допитані і експерти, що не виключає можливості здійснення на останніх впливу, від так наявні всі підстави для продовження обвинуваченим запобіжних заходів у виді тримання під вартою.

Ризиками, які дають підстави суду продовжити обвинуваченим запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою суд першої інстанції вважає той факт, що обвинувачені обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні особливо тяжких злочинів, оскільки обвинувальний акт надійшов на розгляд суду, покарання, яке загрожує обвинуваченим в разі визнання їх винними у вчиненні інкримінованих їм кримінальних правопорушень, свідчить про високий ступінь ризику переховування від суду.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає безпідставними твердження апелянта про неповноту судового розгляду, а також про істотне порушення вимог кримінального-процесуального закону при розгляді даного питання щодо обвинуваченого ОСОБА_6 .

Як вбачається з клопотання про продовження строку тримання під вартою таке відповідає вимогам ст. 199 КПК України, зокрема містить у собі короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в яких обвинувачуються ОСОБА_6 правову кваліфікацію кримінального правопорушення, виклад обставин, що дають підстави обвинувачувати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, посилання на ризики, передбачені ст. 177 цього Кодексу, та обґрунтування того, що такі продовжують існувати та не зменшилися, обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Що стосується доводів апелянта щодо необгрунтованості ухвали, то такі, на думку колегії суддів, є безпідставними, оскільки судом було належним чином перевірено та досліджено матеріали клопотання, дані, які характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_6 та в ухвалі викладені вмотивовані висновки та наведені обґрунтовані підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Як в судовому засіданні суду першої інстанції, так і під час апеляційного розгляду не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважили ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Що стосується апеляційних вимог захисника обвинуваченого про скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні та бажанням бути мобілізованим і піти служити та захищати територіальну цілісність України у зв`язку з вторгненням Російської Федерації у нашу державу, то таке не підлягає задоволенню.

Колегія суддів в цьому питання покликається на зміни внесених до КПК України.

Так у відповідності до Закону України «Про внесення змін до КПК України щодо порядку скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або його зміни з інших підстав» № 2125-ІХ від 15.03.2022, який набрав чинності 22.03.2022 розділ ІХ-1 доповнено статтею 616 в якій, у відповідності до ч.1 передбачено, що у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпеченням національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями : 115, 146-147,152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433,437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні злочину, за ч.4 ст.187 КК України, відповідно він не має права на звернення до прокурора з клопотання про скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

З врахуванням зазначеного вище, колегія суддів апеляційного суду вважає, що оскаржувана ухвала суду є законною й обґрунтованою, відтак підстав для задоволення апеляційних вимогзахисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 не вбачається.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, колегія суддів -

постановила:
Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу Личаківського районного суду м.Львова від 29 серпня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу та задоволено клопотання прокурора щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на два місяці, тобто до 28 жовтня 2022 року включно - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: