УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 522/12560/22

Провадження №1-кп/522/2429/22

23 вересня 2022 року м. Одеса

Приморський районний суд міста Одеси у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт та клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000355, відомості про яке внесено 25.03.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Спаське, Татарбунарського району, Одеської області, громадянина України, українця, який має середньо-спеціальну освіту, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Приморського районного суду м.Одеси перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000355, відомості про яке внесено 25.03.2022 року до Єдиного реєстру досудового розслідування, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурор, захисник та обвинувачений просили призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні.
Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурором подано клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744 300 грн. В обґрунтування клопотання прокурором зазначено необхідність запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: спробам переховуватися від суду, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та розуміючи про міру покарання, що йому загрожує може переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, які ще не допитані в ході судового розгляду; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела доходу, а тому, на думку прокурора інші (менш суворі) запобіжні заходи не забезпечать виконання останнім процесуальних обов`язків, передбачених чинним КПК України і його належної поведінки.

Обвинувачений та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на його необґрунтованість та просили відмовити у його задоволенні обравши ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Так, згідно з вимогами ст. 314 ч.3 п.п. 3, 5 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам КПК України або призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

З матеріалів обвинувального акту та додатків до нього вбачається, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, грубих порушень при складенні обвинувального акту не виявлено і підстав для його повернення прокурору не вбачається.

Підстав, передбачених п.п.4-8 частини першої та частиною другою статті 284 КПК України, для закриття провадження немає. Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України до судового розгляду.

Судовий розгляд, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені частиною 2 ст.27 КПК України відсутні.

В судове засідання необхідно викликати учасників судового провадження: прокурора, обвинуваченого, захисника.

Розглядаючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Мета і підстави застосування запобіжних заходів, обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені ст.ст. 177, 178 КПК України.

У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.
Згідно з п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, у тому числі, до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд відповідно до приписів ст.178 КПК України враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні зазначеного злочину, а саме позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а саме те, що обвинувачений не одружений, офіційно не працює, що свідчить про відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків та законних джерел для існування на теперішній час.

Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів неможливе, зважаючи на вказані ризики, особу обвинуваченого та характер злочину, у якому він обвинувачується. Більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам, забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.
Тому клопотання прокурора про обрання стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Також суд враховує те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин під час запровадженого воєнного стану в нашій країні, а тому на думку суду застава у межах, зазначених у п.2 ч.5 ст.182 КПК України, не здатна забезпечити виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків. У зв`язку із наведеними обставинами, суд визначає заставу із застосуванням положень ч.5 ст.182 КПК України.

Враховуючи викладене, на підставі ст.ст. 177,178, 182,183, 314, 315, 370-372, 376 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000355 відомості про яке внесено 25.03.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України на 13 годину 28 вересня 2022 року.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та захисника.

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000355, відомості про яке внесено 25.03.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 18 листопада 2022 року, включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
-прибувати до суду за кожною вимогою;
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
-не відлучатися з міста Одеси без дозволу суду;
-утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжний заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою становить до 18 листопада 2022 року.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_6

23.09.2022