Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/541/22
Провадження № 1-кп/935/160/22
У Х В А Л А
Іменем України
11 серпня 2022 року м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судових засідань ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000186 від 12.12.2021 стосовно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України,-

встановив:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває зазначене кримінальне провадження.

Під час судового розгляду прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовжують існувати надалі. Обвинувачений вчинив умисний особливо тяжкий злочин проти статевої свободи та статевої недоторканості неповнолітньої особи, міра покарання за який передбачає позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, утриманців не має, не одружений та не працюючий, а отже міцні соціальні зв`язки відсутні. Є підстави вважати, що обвинувачений може становити небезпеку для суспільства, вчинити інший злочин, переховуватись від суду, перешкоджати встановленню істини у справі, а також впливати на потерпілу чи свідків.
Згідно положень п.20-5 Перехідних положень КПК України, оскільки двоє з членів колегії відсутні, а саме суддя ОСОБА_6 перебуває у щорічній відпустці, а суддя ОСОБА_7 знаходиться у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу проводиться головуючим суддею одноособово.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечили проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки намір переховуватися від суду чи впливати на потерпілу та свідків обвинувачений не має, а тому просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, дослідивши матеріали клопотання про продовження строку тримання під вартою, суд дійшов такого висновку.

Згідно положень ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 14.12.2021 обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 16.06.2022 обвинуваченому продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання, у тому числі, таким спробам, як: переховування від суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності усі обставини, у тому числі і зазначені у ст.178 КПК України, а саме: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 6) репутацію обвинуваченого; 7) майновий стан обвинуваченого; 8) наявність судимостей; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У відповідності до положень ст.29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Право на свободу та особисту недоторканість не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку,які визначені у законі (Рішення КСУ від 11.10.2011 №10-рп/2011, Рішення КСУ від 23.11.2017 №1-р/2017).

Згідно практики Європейського суд з прав людини (рішення справі «Ілійков проти Болгарії») суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Так, розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 альтернативних запобіжних заходів, судом враховується:

-особа обвинуваченого, який раніше не судимий, однак, у провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, має постійне місце проживання, однак, не працює, не одружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків;

-ступінь тяжкості кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, що вчинене статевої свободи та статевої недоторканості неповнолітньої особи;
-суворість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, яке становить від семи до дванадцяти років.

Суворість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, а також особа обвинуваченого дають суду обґрунтовані підстави вважати наявність ризиків переховування останнього від суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, у тому числі, неявкою у судові засідання (п.4 ч.1 ст.177 КПК України).

Також, судом враховується, що судовий розгляд продовжується, отже, учасники судового провадження не допитані, а разом з тим, згідно вимог ч.4 ст.95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, тому існує висока ймовірність незаконного впливу з боку обвинуваченого на потерпілу та свідків, з якими проживає в одному населеному пункті (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, на даний час продовжують існувати, а будь-які стримуючи фактори від порушень зобов`язань в разі застосування до обвинуваченого менш суворого запобіжного заходу, на переконання суду, відсутні.
Інформацією щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання обвинуваченого під вартою суд не володіє.

З врахуванням наведеного, суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність передумов у застосуванні щодо обвинуваченого ОСОБА_4 менш суворого виду запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст.183 КПК України суд визначає обвинуваченому розмір застави , достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.331,177, 178, 197 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора задовльнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою, на 60 днів, тобто до 09.10.2022 включно.

Одночасно визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу у розміру 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 260000 грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому постановою КМУ.

3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:
-прибувати до суду за кожною вимогою;
-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
-не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;
-заборонити спілкуватися зі свідками, потерпілими, іншими особами у кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом.
У разі внесення застави обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1