Справа № 715/1565/22
Провадження № 1-кс/715/139/22
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.06.2022 Глибоцький районний суд Чернівецької області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого відділення №3 (смт. Глибока) СВ Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене з начальником Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий відділення №3 (смт. Глибока) СВ Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В клопотанні слідчий посилається на те, що 03.06.2022 року близько 17 год. 00 хв., на березі річки Сірет, в межах с. Карапчів Чернівецького району, Чернівецької області, ОСОБА_5 , переслідуючи намір, направлений на жорстоке поводження з тваринами, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій, діючи умисно, протиправно, грубо порушуючи суспільні відносини, що забезпечують загальноприйняті моральні принципи щодо поводження з тваринами, в порушення вимог п. 6 ч. 2 ст. 18 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», яким передбачено, що при поводженні з тваринами не допускаються дії, що суперечать принципам захисту тварин від жорстокого поводження, реалізуючи свій умисел щодо жорстокого поводження з твариною, нехтуючи правилами суспільної моралі, із застосуванням жорстоких методів, з метою заподіяння травм та знущання над твариною, яка відноситься до великих птахів - павича, усвідомлюючи, що своїми діями завдає павичу біль та страждання, використовуючи фізичну силу, утримуючи павича правою рукою за шию, наніс ним 4 (чотири) удари об землю, чим спричинив тілесні ушкодження не сумісні із життям, які призвели до загибелі даної тварини.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України, тобто - жорстоке поводження з тваринами, що належать до хребетних, яке призвело до загибелі тварини, вчинене активним способом у присутності неповнолітньої особи.

19.06.2022 року відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.299 КК України, внесені до ЄРДР за № 0001805.

19 червня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 299 КК України.

Підозрюваний вчинив тяжкий злочин, за який відповідно до санкції ч. 3 ст. 299 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме:

- підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, суворість передбаченого законом покарання, у разі визнання судом останнього винуватим у його вчиненні), оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі до восьми років і може незаконно перетнути державний кордон України для переховування від органів досудового розслідування чи суду, з метою уникнення від покарання;

- з метою уникнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженні ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також на інших осіб, переконуючи їх давати неправдиві показання;

- в разі перебування на волі ОСОБА_5 , згідно покладених на нього обов`язків будь-якого іншого більш м`якшого запобіжного заходу, у останнього існуватиме реальна здатність вчиняти нові злочини.

Зважаючи на вищевикладене, просить суд обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Слідчий відділення №3 (смт. Глибока) СВ Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 та начальник Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримали клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечували проти задоволення даного клопотання, вказували, що підозрюваний на свідків не впливає та не збирається переховуватися від органів досудового розслідування. Просили суд відмовити у задоволенні даного клопотання.

Вислухавши учасників судового провадження, вивчивши клопотання з додатками, суд приходить до наступних висновків.

Ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція) гарантує основоположне право на свободу та недоторканість, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим або не мати продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у п.1 ст.5 Конвенції. Цей перелік винятків є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи. Для того, щоб позбавлення свободи не вважалось свавільним, додержання національного закону при його застосуванні є недостатнім. Такий захід має бути необхідним за конкретних обставин.

Таким чином, тримання під вартою у відповідності до підпункту (c) пункту 1 статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Тобто, суд повинен розглядати питання, чи взяття особи під варту конче необхідним та чи можуть інші, менш суворі заходи бути достатніми для досягнення цієї цілі.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість оголошеної ОСОБА_5 підозри на даному етапі досудового розслідування підтверджується зібраними органом досудового розслідування доказами, які були досліджені під час розгляду клопотання, зокрема витягом з ЄРДР №0001805, протоколом огляду місця події, протоколом огляду речей та предметів, протоколами допиту свідків та протоколом допиту підозрюваного.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Як вбачається з вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів повинно містити посилання на один або кілька ризиків, передбачених ст. ст. 177, 194 КПК України.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Також, зважаючи на практику Європейського суду, враховую, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Із поданого клопотання та матеріалів до нього слідчим суддею не встановлено, а прокурором та слідчим не доведено наявності ризиків, що підозрюваний ОСОБА_5 ухиляється від викликів слідчого чи прокурора, оскільки останній з`являється на такі виклики та приймає участь в слідчих діях, надаючи при цьому зізнавальні покази. Проживання в безпосередній близькості до лінії Державного кордону саме по собі не може свідчити про наявність бажання у підозрюваного перетнути його з метою ухилення від слідства та суду. Відсутні також і будь які докази щодо ймовірного вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним, яке ґрунтується на особистому припущенні слідчого. Так, ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності притягується вперше.

Разом з тим, на думку слідчого судді, є підставними та знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду посилання слідчого та прокурора на можливість ОСОБА_5 впливати на свідків кримінального правопорушення, в тому числі й неповнолітнього свідка. Зокрема, всі вони є друзями між собою, односельчанами, за їх безпосередньої участі створювався відеоконтент, що слугував підставою для внесення відомостей до ЄРДР. Крім того, як вбачається з пояснень прокурора, на даний час існують розбіжності в показах свідків та підозрюваного ОСОБА_5 щодо мотивів поведінки останнього.

Вирішуючи питання, визначене в ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до цієї норми слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Суд, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку слідчого, прокурора, підозрюваного, захисника, вважає, що слідчим за погодженням з прокурором не надано переконливих доказів, що застосування найбільш суворого запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 є доцільним та таким, що відповідає наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому з урахуванням вимог ст. 178 КПК України вважаю, що до підозрюваного слід застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання АДРЕСА_1 , що буде необхідним для виконання ним процесуальних обов`язків. В основу своїх висновків слідчий суддя ставить отримані в ході розгляду клопотання характеризуючі дані щодо особи підозрюваного, зокрема його молодий вік 18 років, наявність постійного місця проживання та міцних соціальних зв`язків у вигляді спільної сім`ї з матір`ю, братом та бабою, позитивну характеристику по місцю проживання, відсутність в його біографії фактів притягнення як до кримінальної, так і до адміністративної відповідальності, його поведінку після кримінального правопорушення, спрямовану на активне сприяння повному та всебічному розслідуванню, а також те, що на даний час ОСОБА_5 завершує навчання в Глибоцькому професійному ліцеї, з огляду на що поміщення його на даний час в заклад попереднього ув`язнення в рамках запобіжного заходу в кримінальному провадженні стало б перешкодою для отримання ним освіти.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишити житло цілодобово або у певний період доби та він може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 192-194, 196-199, 309 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні клопотання слідчого відділення №3 (смт. Глибока) СВ Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погодженого з начальником Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання АДРЕСА_1 терміном до 19 серпня 2022 року

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчих слідчої групи та/або прокурора Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури із встановленою періодичністю;

- цілодобово не залишати місце постійного проживання, за адресою

АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками по справі: ОСОБА_10 , неповнолітнім ОСОБА_11 , ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Ухвалу про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати для виконання до СВ № 3 (смт. Глибока) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області.

Ознайомити підозрюваного ОСОБА_5 під розпис з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: