Справа №591/7972/21 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/153/22 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань
УХВАЛА
Іменем України

29 липня 2022 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми в режимі відеоконференції кримінальне провадження № 591/7972/21 за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Зарічного районного суду м. Сум від 28.12.2021 про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність Сумської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

заявника ОСОБА_8 ,

представника заявника адвоката ОСОБА_9 ,

установила:

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_10 скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою задовольнити його скаргу на бездіяльність Сумської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою від 21.10.2021, оскільки висновки слідчого судді не відповідають фактичним даним, які були дослідженні в судових засіданнях, він неодноразово пояснював, що об`єктом злочину являється крадіжка зі сховища (сейфу) лікарських засобів (ліків), які належали йому, хоча і зберігалися в медичній частині Сумського СІЗО № 25, і яка була скоєна керівником цієї медичної частини з використанням свого службового становища із проникненням до сховища. Його пояснення чітко вказують про наявність ознак складу злочину, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 185, ст. 364 КК.

03.11.2021 до Зарічного районного суду м. Суми надійшла скарга ОСОБА_8 на бездіяльність Сумської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР, яку він обґрунтував тим, що звернувся до Сумської обласної прокуратури із заявою від 21.10.2021 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК, яке було вчинене керівником медичної частини Сумського СІЗО ОСОБА_11 . Оскільки Сумською обласною прокуратурою такі відомості за його заявою про злочин не були внесені уповноваженою особою, тому просив зобов`язати прокуратуру області внести такі відомості до ЄРДР, визнавши при цьому бездіяльність посадових осіб прокуратури незаконною.

Ухвалою слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 28.12.2021 було відмовлено заявнику ОСОБА_8 в задоволенні його скарги. Своє рішення слідчий суддя умотивував тим, що в заяві відсутні відомості про будь-які конкретні факти, які б вказували на наявність ознак складу злочину, не наведено жодного факту, щодо вчинення такого злочину, а сама заява не відповідає вимогам КПК та носить формальний характер.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 395 КПК, апеляційна скарга на ухвали слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а згідно п. 3 ч. 2 цієї статті апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду; рівень доступу має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, та з боку держави не повинно чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, «якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених ст. 6 Конвенції, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль в ньому апеляційного суду» (рішення ЄСПЛ від 26.07.2005 у справі «Подбіельські та ППУ Полпуре проти Польщі» (Podbielski and PPU Polpure v. Poland), заява № 39199/98, п. 62).

У іншому рішенні від 28.01.2021 в справі «Кушнір проти України» ЄСПЛ, констатуючи порушення п. 1 ст. 1 Конвенції, зазначив, «…що право на доступу до суду передбачає право на отримання належного повідомлення про судові рішення, особливо у випадках, коли апеляційна скарга може бути подана у конкретно встановлений строк. Заявник не був присутній у судовому засіданні суду першої інстанції, оскільки засідання проводилося на підставі письмових доводів сторін і, таким чином, без їхнього виклику; отже, заявник не знав зміст постанови, прийнятої за результатами розгляду його позову, у тому числі наведене судом обґрунтування. Це означає, що він не зміг би оскаржити постанову своєчасно, не маючи її паперової копії…» (п. 30-32).

Правило дотримання п`ятиденного строку на оскарження ухвал слідчого судді з дня їх оголошення, передбачене п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, покликано надати потенційному заявникові достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, а тому не маючи повного тексту судового рішення, ОСОБА_8 був позбавлений такої можливості, незважаючи на присутність в судовому засіданні (в режимі відеоконференції) під час розгляду скарги на дії Сумської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин процесуальний строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду, внаслідок чого колегія суддів з метою забезпечення доступу до правосуддя вважає, що строк апеляційного оскарження підлягає поновленню, оскільки він пропущений з поважних і об`єктивних причин.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи заявника ОСОБА_8 та його представника ОСОБА_9 , які підтримали апеляційну скаргу, доводи прокурора ОСОБА_7 про залишення ухвали слідчого судді без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_8 підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК, підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно ч. 1 ст. 412 цього Кодексу істотними є такі порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення і забезпечити права і законні інтереси учасників провадження.

Завданнями кримінального провадження, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК), а порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК.

Відповідно ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом; суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, заявником (потерпілим), його представником.

Положеннями ч. 1 ст. 214 КПК встановлено, що прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР, а згідно ч. 4 цієї статті прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення; відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Приписи вказаної норми КПК є імперативними, не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються, окрім того, що зміст зазначеної норми процесуального закону не передбачає обов`язку прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема й ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним законом України про кримінальну відповідальність, оскільки, ураховуючи вимоги ч. 1 ст. 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого КК, а згідно ч. 1 ст. 11 цього Кодексу кримінальним правопорушенням є передбачене КК суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

21.10.2021 ОСОБА_8 в порядку ст. 214 КПК звернувся до керівника Сумської обласної прокуратури із заявою про вчинення керівником медичної частини Сумського СІЗО № 25 ОСОБА_11 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 КК, яка у подальшому була спрямована до Сумської окружної прокуратури за територіальною юрисдикцією.

Як убачається із заяви ОСОБА_8 від 21.10.2021, керівником медичної частини Сумського СІЗО № 25 ОСОБА_11 було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ст. 185 КК, а саме остання таємно заволоділа шляхом вчинення крадіжки медичних препаратів у кількості двох флаконів 200 мл кожний, які знаходились на зберіганні в медичній частині СІЗО.

На час звернення зі скаргою до Зарічного районного суду м. Суми, а саме 03.11.2021, відповідні відомості до ЄРДР внесені не були.

У межах процедури оскарження бездіяльності прокурора, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР. При цьому, як зазначалося вище, аналіз положень КПК дійсно дає підстави для висновку, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви чи повідомлення, які надходять до прокуратури, а лише відомості про конкретне кримінальне правопорушення, коли такі відомості чітко викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення (ч. 5 ст. 214 КПК), тобто внесенню до ЄРДР підлягають відомості на підставі заяв чи повідомлень, в яких міститься виклад обставин, що об`єктивно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, викладені у скарзі ОСОБА_8 фактичні обставини, колегія суддів вважає такими, що об`єктивно свідчать про вчинення відносно останнього кримінального правопорушення, попередньо кваліфікованого ним за ст. 185 КК (без необхідності здійснення правової оцінки та аналізу щодо її обґрунтованості), а тому уповноважена особа прокуратури зобов`язана була невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Вказані вище обставини були залишені поза увагою слідчим суддею суду першої інстанції, внаслідок чого були допущенні порушення вимог кримінального процесуального закону, що перешкодило ухвалити законне і обґрунтоване рішення, оскільки заява ОСОБА_8 містить достатні відомості про кримінальне правопорушення і може об`єктивно свідчити про вчинення певного правопорушення, склад якого встановлений КК. При цьому підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак цього правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому після скасування ухвали слідчого судді вважає за необхідне постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу Сумської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_8 .

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Поновити заявнику ОСОБА_8 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 28.12.2021.

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 28.12.2021 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Сумської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та постановити нову ухвалу.

Зобов`язати уповноважену особу Сумської обласної прокуратури в порядку ст. 214 КПК України внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень за заявою ОСОБА_6 від 21.10.2021, про що повідомити заявника.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4