Справа № 953/3812/22
н/п 1-кс/953/2373/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" липня 2022 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчої судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши в залі судового засідання в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадженні заступника начальника відділу 10/2 Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню № 0001213 від 11.05.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харків, громадянину України, із середньою освітою, розлученого, на утримані малолітніх, неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб немає, який працює водієм на аграрному підприємстві " Світанок", є депутатом Циркунівської сільської ради VII скликання, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,
підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.338 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2022 року до суду надійшло клопотання слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001213 від 11.05.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що Слідчим відділом УСБУ в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001213 від 11.05.2022.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянином України депутатом Циркунівської сільської ради VII скликання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинено кримінальне правопорушення за таких обставин. Також встановлено, що 25 жовтня 2020 року ОСОБА_5 обрано депутатом Циркунівської сільської ради VII скликання.

Слідчий зазначає, що у період з 24 лютого 2022 року ЗС РФ окуповано територію с. Циркуни Харківського району Харківської області. У невстановлений період, але не раніше 24.02.2022, у ОСОБА_5 на території села Циркуни Харківського району Харківської області виник злочинний умисел, направлений на вчинення умисного діяння в умовах воєнного стану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України шляхом надання іноземній державі - РФ, а саме - представникам ЗС РФ чи іншим військовим формуванням допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, переході на бік ворога в умовах воєнного стану.

Разом з цим, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на вчинення умисного діяння в умовах воєнного стану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України шляхом надання іноземній державі - РФ, а саме - представникам ЗС РФ чи інших військових формувань допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, переході на бік ворога в умовах воєнного стану, перебуваючи на території с. Циркуни Харківського району Харківської області, у період з 07.03.2022 по 06.05.2022 ОСОБА_5 вказав ворогу: місцезнаходження офісної техніки, списків учасників бойових дій в АТО та ООС у приміщенні Циркунівської сільської ради Харківської області; місце проживання місцевого лікаря ОСОБА_8 з метою подальшого її схиляння до надання медичної допомоги пораненим представникам ЗС РФ чи інших військових формувань; місця знаходження лікарських засобів, розташування двох аптек, а саме: «911» та «Славутич»; об`єкти електропостачання, які розташовані на території с. Циркуни; місце знаходження альтернативних джерел енергії (сонячні батареї), які розміщені в амбулаторній лікарні с. Циркуни Харківської області; місце знаходження виробничих потужностей м`ясокомбінатів «Денвер» та «Весна».

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 як депутат сільської ради сприяв у безперешкодному доступі до вищевказаних об`єктів.

Крім того, слідчий вказує, що ОСОБА_5 у вказаний період часу здійснив постачання представникам ЗС РФ чи інших військових формувань хлібобулочної продукції, організувавши роботу пекарні по АДРЕСА_3 .

Також, у період не раніше 24.02.2022 у ОСОБА_5 , який перебував на території села Циркуни Харківського району Харківської області, виник кримінальний протиправний умисел, направлений на вчинення публічної наруги над Державним Гербом України, що був розміщений на будівлі Циркунівської сільської ради Харківської області. Крім того, у період з 27.02.2022 по 28.02.2022 ОСОБА_5 з метою реалізації свого кримінального протиправного наміру, прибув у денний час до будівлі Циркунівської сільської ради за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Циркуни, вул. Соборна, 26. ОСОБА_5 , реалізуючи вказаний кримінальний протиправний умисел, діючи публічно, перебуваючи біля будівлі Циркунівської сільської ради, використовуючи металевий предмет, здійснив механічні пошкодження Державному Гербу України, розміщеному на фасаді даху вказаної будівлі.

01.07.2022 о 14 год. 40 хв. ОСОБА_5 фактично затриманий слідчим СВ Управління СБ України в Харківській області в порядку статті 208 КПК України в м. Харкові за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, за наявності обґрунтованих підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину в умовах дії воєнного стану (п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України).

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 111, ч. 1 ст. 338 КК України 01.07.2022.

Підставою для звернення до слідчої судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали наявність достатніх підозр вважати, що ОСОБА_5 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.2 ст.111, ч.1 ст.338 КК України та наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України, саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала. Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.338 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а також на необгрунтованість повідомленої підозри, яка підтверджується недопустимими доказами, зокрема показаннях свідків відносно яких здійснюються кримінальні провадження. Крім того, при розгляді даного клопотання прохала слідчу суддю врахувати дані, які характеризують особу підозрюваного, який є депутатом Циркунівської сільської ради VII скликання, а також процесуальну поведінку підозрюваного. Сторона захисту прохала відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обравши запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідча суддя, заслухавши позицію сторін, дослідивши надані матеріали та документи у їх сукупності, прийшла до наступного висновку.

З наданих матеріалів встановлено, що Слідчим відділом УСБУ в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001213 від 11.05.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.358 КК України.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 111 КК України внесені до ЄРДР 11.05.2022 за фактом того, що відповідно до повідомлення Дергачівського МРВ УСБУ в Харківській області від 11.05.2022 встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 у невстановлений період, але не раніше 24.02.2022 надав представникам ЗС РФ та інших військових формувань допомогу на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості та інформаційній безпеці України в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану за місцем свого проживання.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 338 КК України внесені до ЄРДР 24.06.2022 за фактом того, що відповідно до повідомлення ГВ ЗНД УСБУ в Харківській області встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 27.02.2022 здійснив публічну наругу над державним гербом України, який розміщений на фасаді даху будівлі Циркунівської сільської ради, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , шляхом його пошкодження.

01.07.2022 о 14 годині 40 хвилин ОСОБА_5 фактично затримано за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.338 КК України, у порядку ст.208 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

В межах розгляду даного клопотання встановлено, що ОСОБА_5 о 16 годині 35 хвилин 01.07.2022 у кримінальному провадженні № 0001213 від 11.05.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111 КК України, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України в умовах воєнного стану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України шляхом надання іноземній державі Російській Федерації, а саме представникам ЗС РФ чи іншим військовим формуванням допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, переході на бік ворога в умовах воєнного стану; ч.1 ст.338 КК України, тобто публічній нарузі над Державним Гербом України. Повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені особисто ОСОБА_5 , права підозрюваного оголошені та роз`яснені 01.07.2022.

Зазначений факт підтверджується особистим підписом ОСОБА_5 , який міститься в підозрі та пам`ятці про процесуальні права та обов`язки підозрюваного, а також не заперечується стороною захисту.

З огляду на зазначене, слідча суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було вручено у встановлений законом строк, а отже, відповідно до вимог ст.42 КПК України, ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідча суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідча, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідча суддя зазначає наступне.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідча суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111 КК України, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України в умовах воєнного стану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України шляхом надання іноземній державі Російській Федерації, а саме представникам ЗС РФ чи іншим військовим формуванням допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, переході на бік ворога в умовах воєнного стану; ч.1 ст.338 КК України, тобто публічній нарузі над Державним Гербом України.

Слідчою суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_5 підозрюється, останній є осудною особою, яка досягла 16-річного віку та є громадянином України.

24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації. Відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил Росії, що триває і досі.

Згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан.

Відповідно до Указу Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Згідно з Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.Відповідно до Указу Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.358 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів, а саме: даними, які містяться в повідомленні начальника Дергачівського МРВ УСБУ в Харківській області полковника ОСОБА_9 про кримінальне правопорушення (в порядку ст.214 КПК України) від 11.05.2022; даними, які містяться в повідомленні начальника ГВ ЗНД УСБУ в Харківській області підполковника ОСОБА_10 про кримінальне правопорушення (в порядку ст.214 КПК України); даними, які містяться в акті огляду відео від 22.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_11 , які містяться в протоколі допиту від 01.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_12 , які містяться в протоколі допиту від 01.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_13 , які містяться в протоколі допиту від 02.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_14 , які містяться в протоколі допиту від 09.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_15 , які містяться в протоколі допиту від 17.06.2022; даними, які містяться в протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_15 від 17.06.2022 з додатками до протоколу (фототаблиці до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.06.2022 свідкові ОСОБА_15 та довідки до протоколу); показаннями свідка ОСОБА_16 , які містяться в протоколі допиту від 17.06.2022; даними, які містяться в протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_16 від 17.06.2022 з додатками до протоколу (фототаблиці до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.06.2022 свідкові ОСОБА_16 та довідки до протоколу); показаннями свідка ОСОБА_17 , які містяться в протоколі допиту від 18.06.2022; даними, які містяться в протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_17 від 18.06.2022 з додатками до протоколу (фототаблиці до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 18.06.2022 свідкові ОСОБА_17 та довідки до протоколу); показаннями свідка ОСОБА_18 , які містяться в протоколі допиту від 18.06.2022; даними, які містяться в протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_18 від 18.06.2022 з додатками до протоколу (фототаблиці до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 18.06.2022 свідкові ОСОБА_18 та довідки до протоколу); показаннями свідка ОСОБА_8 , які містяться в протоколі допиту від 02.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_19 , які містяться в протоколі допиту від 07.06.2022.

Слідча суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення кримінального процесуального закону, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч.2 ст.111, ч.1 ст.338 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідча суддя зазначає наступне.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя враховує наявність ризиків, передбаченого п.1,3,4 ст.177 КПК України, а саме: можливість запобігання спробам підозрюваним переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст.12 КК України, за ч.2 ст.111 КК України є особливо тяжким, а саме злочином проти основ національної безпеки України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна; за ч.1 ст.338 КК України є нетяжким злочином проти авторитету органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єднань громадян, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.

А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Крім того, є розумна підозра вважати, що ОСОБА_5 усвідомлюючи неможливість повного контролю державною владою кордонів та території України в умов Збройної агресії РФ проти України, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зокрема на території РФ чи тимчасово окупованих частинах території України. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочинів, в яких підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.

Доводи сторони захисту про відсутність вищезазначених ризиків не спростовують наведених вище висновків слідчої судді.

Також достатньо обґрунтованим є ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином ОСОБА_5 , оскільки є розумна підозра вважати, що замовники здійснення протиправної діяльності перебувають на території Російської Федерації.

Крім того, слідча суддя враховує у сукупності наступні обставини:

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст.12 КК України, за ч.2 ст.111 КК України є особливо тяжким, а саме злочином проти основ національної безпеки України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна; за ч.1 ст.338 КК України є нетяжким злочином проти авторитету органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єднань громадян, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років;

- дані щодо особи ОСОБА_5 , який має середню освіту, неодружений, працює водієм на аграрному підприємстві, на утримані непрацездатних осіб не має, тобто немає стійких соціальних зав`язків, раніше не судимий.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Слідча суддя вважає, що з урахуванням характеру та тяжкості злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , те, що злочин за ч.2 ст.111 КК України, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 є злочином проти основ національної безпеки України, який вчинений під час дії воєнного стану, а отже у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів суспільства так і держави в цілому, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідча суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до аб. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Так, слідча суддя, з урахуванням положень абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а саме злочину проти основ національної безпеки України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадженні заступника начальника відділу 10/2 Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню № 0001213 від 11.05.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 55 (п`ятдесят п`ять) діб до 24 серпня 2022 року включно, без визначення розміру застави.
Зобов`язати слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про взяття під варту останнього.
Встановити строк дії ухвали до 24.08.2022 включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали складено 07 липня 2022 року.

Слідча суддя ОСОБА_1