Провадження № 1-кс/752/153/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в м. Києві, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.
Заявник в поданому клопотанні просив слідчого суддю скасувати арешт накладений ухвалою Голосіївського районного суду м.Києва від 05.05.2021 на кошти, які знаходяться на банківському рахунку « НОМЕР_1 » ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та розміщено в АТ «Універсал Банк», ідентифікаційний код: 21133352, за адресою: 04114, м.Київ, вул.Автозаводська, 54/19.

Клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою Голосіївського районного суду м.Києва від 05.05.2021 в рамках кримінального провадження №0003259 від 02.06.2020 задоволено клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури м.Києва та накладено арешт на рахунки фізичних осіб, зокрема, на рахунок, який належить ОСОБА_4 . Про існування вказаної ухвали слідчого судді ОСОБА_4 дізнався 12.10.2021, отримавши її разом з відзивом на позовну заяву у справі №361/7225/20.
Зазначає, що АТ «Універсал Банк» заблокував доступ ОСОБА_4 до належних йому грошових коштів на рахунках, внаслідок чого останній звернувся до суду з позовом про розірвання договорів. Банк не повідомив про арешт майна та кримінальне провадження. Посилається, що ОСОБА_4 не отримував на свій банківський рахунок грошових коштів від АТ «Універсал Банк», грошові кошти отримано на виконання умов договору від 13.02.2020 та сплачено податки.
Виходячи з цього, оскільки ОСОБА_4 не є підозрюваним, обвинуваченим чи будь-якою іншою особою, а також цивільний позов не пред`явлено саме до ОСОБА_4 , вважає, що накладення арешту на банківський рахунок « НОМЕР_1 », який йому належить є безпідставним та порушує права та свободи, просив задовольнити клопотання.
В судове засіданні заявник та його представник не з`явилися, про розгляд справи були повідомлені належним чином. Від представника заявника- адвоката ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд клопотання про скасування арешту майна у відсутності заявника та його представника.

Прокурор Голосіївської окружної прокуратура м.Києва в судове засідання не з"явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання не здійснювалось за допомогою технічних засобів.
Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 05.05.2022 по справі №752/16823/20 у кримінальному провадженні №0003259 від 02.06.2020 задоволено клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 про арешт майна
Накладено арешт у кримінальному провадженні №0003259, відомості щодо якого внесені 02.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, на банківські рахунки, зокрема, « НОМЕР_1 », який належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та розміщено в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», (ідентифікаційний код: 21133352), за адресою: 04114, м. Київ, Оболонський район, вул. Автозаводська, будинок 54/19.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Як зазначено в ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України,арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вбачається, що у провадженні СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0003259 відомості щодо якого внесені 02.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, щодо шахрайських дій невстановленої особи, які виразились у заволодінні грошовими коштами під приводом проведення тестових операцій з банківськими та картковими рахунками, спричинивши майнових збитків АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» на загальну суму 1 435 748 грн.
Постановою слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 від 30.10.2020 визнано потерпілим АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» у кримінальному провадженні №0003259.
В матеріалах кримінального провадження наявний цивільний позов АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», згідно якого ціна позову 1 435 748, 00 грн.
Вбачається, що при постановленні вищезазначеної ухвали про арешт майна, слідчий суддя дійшов до висновку, про наявність правових підстав для накладення арешту на банківські рахунки фізичних осіб, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (забезпечення цивільного позову).
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З огляду на викладене вище, з наявних в матеріалах клопотання доказів вбачається, що заявником не було доведено та не надано до суду належних доказів що свідчили б про те, що на даний час відпали підстави для застосування такого заходу, як арешт майна, а також належних доказів того, що арешт було накладено необґрунтовано.
З огляду на викладене вище слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170-174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1