Провадження №1-кп/522/370/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22.08.2022 Місто Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2
розглянувши у судовому засіданні матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні №0001236 від 14.03.2020 стосовно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Миколаїв, громадянина України, з вищою освітою офіційно не працевлаштованого мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурор - ОСОБА_4
представник потерпілого - ОСОБА_5
потерпілий - ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:
На розгляд до Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Судові засідання неодноразово було відкладено у зв`язку з неявкою обвинуваченої.
У судові засідання, призначені на 24.01.2022, 28.03.2022, 08.07.2022, 22.08.2022 обвинувачений не з`явився, була своєчасно і належним чином повідомлена про необхідність явки до суду, про причини неможливості своєї явки до суду не сповістив.
Суд вважає, що були створені всі умови для реалізації права особи на доступ до правосуддя, та приймаючи до уваги те, що обвинувачений, будучи повідомленою про дату та час розгляду справи в суді, не з`явилася, суд оцінює таку поведінку, як небажання особисто прийняти участь в розгляді справи в суді.
Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.
В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
В зв`язку з чим, прокурор заявив клопотання про накладення грошового стягнення на обвинуваченого.
Розглянувши клопотання, вивчивши надані матеріали, заслухавши прокурора, суд, приходить до висновку, що, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, з наступних підстав:
Згідно ч.1 ст.144 КПК України, грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених КПК України, за невиконання процесуальних обов`язків.
У відповідності до п.1 ч.7 ст.42 КПК обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.
Відповідно до вимог ст.139 КПК України, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.
Аналіз наданих суду матеріалів, дозволяє суду прийти до висновку, що обвинувачений не виконав без поважних причин покладений на неї законом обов`язок прибути до суду.
З огляду на ч.3 ст.146 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.
Крім того, згідно ч.1 ст.147 КПК України, особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.
За таких обставин, у справі наявні всі передбачені законом підстави для накладення на ОСОБА_3 грошового стягнення за невиконання процесуального обов`язку обвинуваченим в розмірі, передбаченому ч.1 ст.139 КПК України, а саме 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 57, 139, 144, 145, 146, 314-317, 350, 372 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про накладення грошового стягнення - задовольнити.
Накласти грошове стягнення на обвинуваченого у кримінальному провадженні №0001236 від 14.03.2020 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2102 гривні.
Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання суддею, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.
Копію ухвали надіслати для організації виконання направити до ТУ ДСА України в Миколаївській області та для відома ОСОБА_3 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1