Справа № 304/781/22 Провадження № 1-кс/304/140/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2022 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого ОСОБА_4 , погоджене прокурором ОСОБА_6 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000054 від 17 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нижні Ворота, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, одружений, раніше не судимий відповідно до ст. 89 КК України,

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ відділення поліції № 1 Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим начальником Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000054 від 17 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що 14 квітня 2022 року о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 , скориставшись відсутністю потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_3 та будучи обізнаним про місце зберігання ключа від вхідних дверей вказаного будинку, за допомогою якого відчинив вхідні двері та проник в середину будинку, де умисно, таємно, з корисливих спонукань, з шафи у вітальній кімнаті викрав золоті вироби, а саме дві пари сережок, один ланцюжок та один перстень, чим потерпілій спричинив матеріальну шкоду.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , якому 19 травня 2022 року за вказаним фактом повідомлено про підозру.

У клопотанні також вказано, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними доказами, а саме протоколом огляду місця події від 17 квітня 2022 року; протоколом огляду предмета від 17 квітня 2022 року; протоколом огляду предмета від 18 квітня 2022 року; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколами пред`явлення предмета для впізнання за фотознімками від 10 травня 2022 року; висновком експерта № СЕ-19/107-22/3151-Д від 28 квітня 2022 року; висновком експерта № СЕ-19/107-22/3176-ФХД від 28 квітня 2022 року; висновком експерта № СЕ-19/107-22/3205-ФХД від 28 квітня 2022 року; висновком експерта № СЕ-19/107-22/3624-ТВ від 18 травня 2022 року та висновком експерта № СЕ-19/107-22/3625-ТВ від 17 травня 2022 року.

В органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення та може незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки проживає неподалік від них. Крім цього слідчий зазначає, що особисте зобов`язання, особиста порука та застава будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання вказаним ризикам порівняно з домашнім арештом, тому просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 подане клопотання підтримали повністю та просили його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши прокурора і слідчого, думку підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, у судовому засіданні встановлено, що 14 квітня 2022 року о 10 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_3 , скориставшись відсутністю потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_3 та будучи обізнаним про місце зберігання ключа від вхідних дверей вказаного будинку, за допомогою якого відчинив вхідні двері та проник в середину будинку, де умисно, таємно, з корисливих спонукань, з шафи у вітальній кімнаті викрав золоті вироби, а саме дві пари сережок, один ланцюжок та один перстень, чим потерпілій спричинив матеріальну шкоду.

19 травня 2022 року о 13 годині 00 хвилин в рамках кримінального провадження № 0000054 від 17 квітня 2022 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол огляду місця події від 17 квітня 2022 року;

- протокол огляду предмета від 17 квітня 2022 року;

- протокол огляду предмета від 18 квітня 2022 року;

- протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

- протоколи пред`явлення предмета для впізнання за фотознімками від 10 травня 2022 року;

- висновок експерта № СЕ-19/107-22/3151-Д від 28 квітня 2022 року;

- висновок експерта № СЕ-19/107-22/3176-ФХД від 28 квітня 2022 року;

- висновок експерта № СЕ-19/107-22/3205-ФХД від 28 квітня 2022 року;

- висновок експерта № СЕ-19/107-22/3624-ТВ від 18 травня 2022 року;

- висновок експерта № СЕ-19/107-22/3625-ТВ від 17 травня 2022 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені в статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд ураховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку слідчого судді, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши в судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшла висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать, що останній міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

При цьому така обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечувалась та не спростовувалась.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Стосовно наявності ризиків
При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий суддя враховує такі ризики.

ОСОБА_5 може вчините інше кримінальне правопорушення, тобто існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний наразі не має постійного джерела доходів, раніше вже був засуджений за вчинення саме корисливого злочину.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків та потерпілу в цьому кримінальному провадженні, то дійсно ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тому слідчий суддя вважає можливим вплив підозрюваного на свідків та потерпілу, які можуть бути допитані в майбутньому безпосередньо в судовому засіданні.

Відтак слідчий суддя доходить висновку, що прокурором доведено, а підозрюваним не спростовано, що в цьому кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу.

За встановлених обставин слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та доведеним прокурором у судовому засіданні, а застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту в цьому конкретному випадку відповідатиме його особі, обставинам вчиненого кримінального правопорушення і такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Крім цього, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України враховує те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, докази про вчинення якого є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (виключно позбавлення волі на строк до восьми років), стан його здоров`я та вік, відсутність утриманців, те, що офіційно не працевлаштований, перебуває в шлюбі, проте разом з дружиною не проживає.

Стосовно строку дії ухвали слідчий суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Тобто у розумінні наведеної норми права слідчий суддя вправі встановлювати строк тримання особи під домашнім арештом виключно в межах строку досудового розслідування.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Отже, враховуючи те, що днем повідомлення ОСОБА_5 про підозру є 19 травня 2022 року, то строк досудового розслідування закінчується 19 липня 2022 року, за межами якого слідчий суддя не вправі встановлювати строк тримання під домашнім арештом, тому слід застосувати запобіжний захід лише на 56 днів, до 19 липня 2022 року.

Наведені судом висновки свідчать, що клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 17 квітня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000054, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання слідчого, погоджене прокурором, подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000054 від 17 квітня 2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нижні Ворота, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 56 (п`ятдесят шість) днів, в межах строків досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України строком на 56 (п`ятдесят шість) днів, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 ч. 5 ст. 181 КПК України, відповідно до якої працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

У разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Ухвала діє до 19 липня 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Вручити копію ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України повний текст ухвали складено 27 травня 2021 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1