Справа № 686/6285/22
Провадження № 1-кс/686/2632/22
У Х В А Л А
28 березня 2022 року м. Хмельницький
25.03.2022 року дізнавач ВнП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліції ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням, про накладення арешту на предмет схожий на дерев`яну биту.
В подальшому, 25.03.2022 року до ВнП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницікій області звернувся із письмовою заявою про добровільну видачу гр. ОСОБА_3 у якого протоколом огляду було вилучено предмет схожий на дерев`яну биту, яким останньому було нанесено тілесні ушкодження. Вказаний предмет було запаковано до пакету який у свою чергу опечатано печаткою № 122.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
У клопотанні відсутня вказівка на визначені законом заборони, які слід встановити на вищевказане майно.
У клопотанні відсутнє посилання на визначені ст.98 КПК України ознаки речових доказів вказаних речей та яке значення вони мають для кримінального провадження.
Крім цього, клопотання не містить зазначення того, хто є власником указаного майна.
Під час повідомлення про розгляд справи потерпілий ОСОБА_3 повідомив про те, що указана бита не є його власністю.
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті.
А тому мають бути усунуті прокурором із зазначенням ознак речових доказів цього майна, визначених ст..98 КПК України відповідно до указаних вище положень КПК України, значення для кримінального провадження, мети накладення арешту, визначеної ст..170 КПК України, заборон, які слід встановити стосовно цього майна,
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
У зв`язку з наведеним, клопотання підлягає поверненню для усунення зазначених неузгодженостей та недоліків.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
На ухвалу протягом п`яти діб з дня одержання її копії може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду.
Слідчий суддя