Справа № 462/7286/21
провадження 1-кс/462/515/22
У Х В А Л А

18 березня 2022 року слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю учасників кримінального провадження: ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши подане прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_6 за результатами розгляду матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000315 від 02.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України клопотання про спеціальну конфіскацію речових доказів у кримінальному провадженні у дохід держави та клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова звернувся прокурор Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_7 про спеціальну конфіскацію речових доказів у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021 у дохід держави, а саме автомобіля марки «BMW X 5», із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , згідно свідоцтва про реєстрації транспортного засобу серії НОМЕР_3 .

В обгрунтування поданого клопотання прокурор зазначає, що СД відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №2 ГУ НП у Львівській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, по факту надходження 01.10.2021 у відділ поліції №1 Львівського районного управління поліції №2 доповідної записки головного експерта Львівського НДЕКЦ ОСОБА_8 , згідно якої при дослідженні автомобіля марки «BMW Х5», д.н.з. НОМЕР_4 , сірого кольору, 2003 року випуску, було виявлено зміни агрегатів кузова.

01.10.2021 року в експертному пункті Львівського НДЕКЦ МВС України при ТСЦ № 4641, що у м. Львові по вул. Данила Апостола, 11, проведено огляд місця події, в ході якого вилучено автомобіль марки «BMW Х5», сірого кольору із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 на автомобіль «BMW Х5 та один ключ запалювання до вищевказаного автомобіля.

Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 07.10.2021 накладено арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0000315 від 02.10.2021, а саме: на автомобіль марки «BMW Х5» , сірого кольору із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 на автомобіль «BMW Х5 та один ключ запалювання до вищевказаного автомобіля, які були вилучені у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення огляду місця події від 01.10.2021.

Висновком експерта №СЕ-19/114-21/1770-КДТЗ від 12.11.2021, за результатами судової трасологічної експертизи криміналістичного дослідження транспортного засобу встановлено, що на номерному майданчику, наданого на дослідження автомобіля, нанесено номер кузова НОМЕР_6 . Знаки наявного номеру кузова не змінювались. Майданчик з нанесеним на ньому номером кузова НОМЕР_6 вварено в кузов представленого на дослідження автомобіля кустарним способом по периметру. Ймовірним первинним номером кузова є НОМЕР_7 . Номер двигуна 306D120355377 є первинним, нанесено заводом-виробником і змінам не піддавався.

Крім того, в ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні встановлено, що згідно інформації сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУ НП у Львівській області №92/33/V-2022 від 18.01.2022 вказаний автомобіль не значиться в міжнародному розшуку згідно до баз даних МОКП-Інтерполу.

Під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному проваджені власник зазначеного транспортного засобу не встановлений.

Разом з тим, за результатами проведеного досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, 10.03.2022 дізнавачем СД відділу поліції №1 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області винесено постанову про закриття вказаного кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України, у зв`язку з відсутністю в діях складу кримінального правопорушення.

Покликаючись на положення п. 5 ч. 9 ст. 100 КПК України та Указ Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», яким в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку із вторгненням Російської Федерації на територію України прокурор просить вирішити питання конфіскації вказаного транспортного засобу в дохід держави та подальшої передачі такого Збройним Силам України для боротьби із російським агресором.

15.03.2022 в межах даного кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000315 від 02.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України із клопотанням про скасування арешту звернувся ОСОБА_3 . Подане клопотання вмотивовано тим, що відділленням дізнання відділу поліції №1 Львівського районного управління №2 Головного управління Національної поліції у Львівській області закінчено досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000315 від 02.10.2021 р. за попередньою правовою кваліфікацією, передбаченою ст.290 КК України, яке здійснювалось за фактом надходження до відділу поліції доповідної записки головного експерта Львівського НДЕКЦ ОСОБА_8 , від 01.10.2021 р. згідно якої при дослідженні автомобіля марки «BMW Х5» сірого кольору, 2003 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 , виявлено зміни агрегатів кузова.

Висновком експерта № СЕ-19/114-21/І7766-ДД від 13.10.2021 за результатами судово-технічної експертизи документів проведеної під час здійснення досудоовго розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Registracijos Liudijimas» серійний НОМЕР_5 Республіки Литва, заповнене 27.12.2019 на автомобіль «BMW Х5» д.н.з. НОМЕР_4 - відповідає аналогічним документам, які знаходиться в офіційному обігу. Бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу «Registracijos Liudijimas» серійний І номер НОМЕР_8 виготовлений з використанням друкарських форм для плоского офсетного та друкарських форм для високого способу уповноваженим поліграфічним підприємством, яке здійснює виготовлення типових бланків документів. У свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу «Registracijos Liudijimas» серійний І номер НОМЕР_8 Республіки Литва, яке заповнене 27Л2.2019 на автомобіль «BMW Х5» д.н.з. НОМЕР_4 будь яких ознак, які свідчили б про наявність підчистки, додруковування, виправлений чи інше - не виявлено.

Висновком експерта № СЕ-19/114-21/17770-КДТЗ від 12.10.2021 за результатами судово-трасологічної експертизи криміналістичного дослідження транспортних засобів встановлено, що на номерному майданчику представленого на дослідження автомобіля BMW Х5 сірого кольору, р.н.з. НОМЕР_4 Литовської республіки нанесено номер кузова НОМЕР_6 . Знаки наявного номеру кузова не змінювались. Майданчик розмірами НОМЕР_9 мм з нанесеним на ньому номером кузова НОМЕР_6 вварено в кузов представленого на дослідження автомобіля кустарним способом по периметру.

Ймовірним первинним номером кузова представленого на дослідження автомобіля є WBAFA71080LW17415. Номер двигуна 30В120355377 представленого на дослідження автомобіля є первинним, нанесено заводом виробником і змінам не піддавався.

Згідно бази даних про історію транспортних засобів, яка міститься у відкритому доступі мережі інтернет "Карвертікал" обмеження щодо використання та права власності автомобіля з кузов НОМЕР_7 , у тому числі викрадення чи незаконного заволодіння-відсутні.

ОСОБА_3 вказує, що оскільки на даний час з вилученим автомобілем «BMW Х5» д.н.з. НОМЕР_4 проведено усі необхідні слідчі дії, підозра власнику автомобіля ОСОБА_3 не оголошена, що свідчить про відсутність підстав вважати про наявність у його діях кримінально караних діянь, доказів про те, що такі зміни було внесено на митній території України досудовим розслідуванням не здобуто і органу досудового розслідування не видається можливим встановити такі дані у майбутньому, вважає, що наведене вказує на те, що такі зміни на кузові автомобіля внесено за межами митної території України, тому враховуючи, що накладений арешт на належне йому майно, позбавляє його як власника права вільно володіти та розпоряджатись автомобілем, просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді 07.10.2021, оскільки при вирішенні слідчим питання про закриття кримінального провадження №0000315 від 02.10.2021 р., питання щодо скасування арешту з вилученого автомобіля не вирішено та не скасовано. Просив витребувати матеріали кримінального провадження №0000315 від 02.10.2021, відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування спеціальної конфіскації автомобіля марки «BMW Х5», сірого кольору із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки з реєстраційним знаком НОМЕР_4 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_10 на автомобіль «BMW Х5» із реєстраційним знаком НОМЕР_4 та ключа запалювання до даного автомобіля та скасувати арешт накладений на даний автомобіль.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання про застосування спеціальної конфіскації у повному обсязі та просив таке задоволити, заперечивши при цьому проти задоволення заявленого ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту у кримінальному провадженні. Вказує, що згідно статті 37 Закону України «Про дорожній рух» передбачено заборону експлуатації транспортних засобів, ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах, знищені чи підроблені. При цьому, згідно із правовим висновком викладеним у постанові Верховного Суду від 02.09.2019 у справі №712/4407/17 зміна ідентифікаційного номера кузова транспортного засобу позбавляє можливості ідентифікувати транспортний засіб як власність особи, експлуатація такого транспортного засобу на території України заборонена. Згідно вимог ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація не застосовується до грошей, цінностей та іншого майна, які згідно із законом підлягають поверненню власнику (законному володільцю) або призначені для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, однак в даному випадку таких даних щодо власника майна не встановлено. Крім того, законодавець використовує терміни «власник» і «законний володілець» як альтернативні, тому згідно з цими положеннями не вимагається доведення факту обізнаності про злочинне використання майна двох осіб: власника і законного володільця. В ході досудового розслідування у вказаному кримінальному проваджені належного власника зазначеного транспортного засобу не встановлено, тому просив у задоволенні клопотання про скасування арешту відмовити.

ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечили проти клопотання про застосування спеціальної конфіскації належного ОСОБА_3 , автомобілем «BMW Х5» д.н.з. НОМЕР_4 , натомість просили задоволити клопотання про скасування накладеного на автомобіль арешту, оскільки кримінальне провадження постановою слідчого закрито, необхідність арешту на наданий час відпала, даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 чи що таке кримінальне правопорушення вчинено на митній території України органом досудового розслідування не встановлено. Захисником ОСОБА_4 також подано до суду письмові заперечення на клопотання прокурора про застосування конфіскації автомобіля у кримінальному провадженні №0000315 від 02.10.2021, які у судовому підтримав у повному обсязі з підстав наведених у запереченнях та наголосив, що конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини і може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в Особливій частині цього Кодексу. Покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яка є власністю засудженого. Максимальне покарання за ст. 290 КК України, передбачено у виді обмеження волі на строк до трьох років. А тому у відповідності до ч.4 ст.12 КК України, даний злочин відноситься до нетяжкого злочину. При цьому, Конституцією України проголошено, що конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом. Цей конституційний припис реалізований у ст. 59 КК, згідно з якою конфіскація майна є додатковим покаранням, яке полягає в примусовому і безоплатному вилученні за вироком суду у власність держави всього або частини майна, що є власністю засудженого. Окрім того, щодо покликання прокурора на Указ Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" та у зв`язку з цим на те, що під час воєнного стану може примусово відчужуватися майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, майна державних підприємств, майна державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку, захисник звертає увагу на те, що така процедура регулюється Законом України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану" від 17.05.2012 р. №4765-VI та відповідно навіть в умовах війни існують свої правила, послідовність дій та гарантії їх дотримання з боку держави. Так, відчуження майна допускається лише у виключних випадках, за попереднім рішенням конкретних осіб, обов`язково на оплатній основі та із чітким документальним оформленням. Без дотримання зазначених правил примусове вилучення транспорту тягне за собою кримінальну відповідальність. Просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотань прокурора про конфіскацію майна та ОСОБА_3 про скасування арешту майна слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Щодо заявленого ОСОБА_3 клопотання про витребування матеріалів кримінального провадження № 0000315 від 02.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України, заслухавши думку прокурора, який проти задоволення клопотання про витребування матеріалів заперечив, пояснивши, що всі необхідні для розгляду у судовому засіданні копії документів із матеріалів вказаного кримінального провадження долучено ним до клопотання, слідчий суддя, керуючись принципом розумності строків розгляду справи судом, приходить до переконання про недоцільність повторного відкладення судового розгляду клопотання та витребування матеріалів кримінального провадження № 0000315 від 02.10.2021, оскільки наявних у провадженні слідчого судді матеріалів, з якими учасники провадження ознайомлені, достатньо для розгляду по суті поданих учасниками кримінального провадження клопотань.
Ухвалою слідчого судді від 18.03.2022 клопотання прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_9 клопотання про спеціальну конфіскацію речових доказів у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України у дохід держави та клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України об`єднано в одне провадження, присвоєно об`єднаній справі номер №462/7286/21, номер провадження №1-кс/515/22.

Матеріалами клопотання слідчим суддею встановлено, що СД відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №2 ГУ НП у Львівській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, по факту надходження 01.10.2021 у відділ поліції №1 Львівського районного управління поліції №2 доповідної записки головного експерта Львівського НДЕКЦ ОСОБА_8 , згідно якої при дослідженні автомобіля марки «BMW Х5», д.н.з. НОМЕР_4 , сірого кольору, 2003 року випуску, було виявлено зміни агрегатів кузова.

В ході проведення 01.10.2021 огляду місця події в експертному пункті Львівського НДЕКЦ МВС України при ТСЦ № 4641, що у м. Львові по вул. Данила Апостола, 11, вилучено автомобіль марки «BMW Х5», сірого кольору із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 на автомобіль «BMW Х5» та один ключ запалювання до вищевказаного автомобіля.

Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 07.10.2021 накладено арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0000315 від 02.10.2021, а саме: на вилучені автомобіль марки «BMW Х5», сірого кольору із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 на автомобіль «BMW Х5» та один ключ запалювання до вищевказаного автомобіля, які були вилучені у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення огляду місця події від 01.10.2021.

10.03.2022 постановою дізнавача СД відділу поліції №1 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області закрито кримінальне провадження № 0000315 від 02.10.2021 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» затвердженого Законом України № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Керуючись ст. 100 КПК України прокурор звернувся у межах кримінального провадження №0000315 від 02.10.2021 до слідчого судді із клопотанням, в якому просить конфіскувати автомобіль марки «BMW Х5», із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , номер двигуна НОМЕР_11 , в дохід держави, з метою подальшої передачі такого Збройним Силам України для боротьби із російським агресором.

Так, частиною 9 ст. 100 КПК України передбачено, що питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу. При цьому: 1) гроші, цінності та інше майно, які підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та/або зберегли на собі його сліди, конфіскуються, крім випадків, коли власник (законний володілець) не знав і не міг знати про їх незаконне використання. У такому разі зазначені гроші, цінності та інше майно повертаються власнику (законному володільцю); 2) гроші, цінності та інше майно, які призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, конфіскуються; 3) майно, що було предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом, та/або вилучене з обігу, передається відповідним установам або знищується; 4) майно, яке не має ніякої цінності і не може бути використане, знищується, а у разі необхідності - передається до криміналістичних колекцій експертних установ або заінтересованим особам на їх прохання; 5) гроші, цінності та інше майно, що були предметом кримінального правопорушення або іншого суспільно небезпечного діяння, конфіскуються, крім тих, які повертаються власнику (законному володільцю), а якщо його не встановлено - переходять у власність держави в установленому Кабінетом Міністрів України порядку; 6) гроші, цінності та інше майно, що одержані фізичною або юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від нього, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено, конфіскуються; 6-1) майно (грошові кошти або інше майно, а також доходи від них) засудженого за вчинення корупційного злочину, легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, його пов`язаної особи конфіскується, якщо в суді не підтверджено законність підстав набуття прав на таке майно.

Згідно ч. 10 ст. 100 КПК України під час вирішення питання щодо спеціальної конфіскації насамперед має бути вирішене питання про повернення грошей, цінностей та іншого майна власнику (законному володільцю) та/або про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Застосування спеціальної конфіскації здійснюється тільки після доведення в судовому порядку стороною обвинувачення, що власник (законний володілець) грошей, цінностей та іншого майна знав про їх незаконне походження та/або використання. У разі відсутності у винної особи майна, на яке може бути звернене стягнення, крім майна, яке підлягає спеціальній конфіскації, збитки, завдані потерпілому, цивільному позивачу, відшкодовуються за рахунок коштів від реалізації конфіскованого майна, а частина, що залишилася, переходить у власність держави.

У даному випадку, кримінальне провадження № 0000315 від 02.10.2021, постановою дізнавача СД ОСОБА_10 від 10.03.2022 закрито у зв`язку із відсутністю у діях ОСОБА_3 складу кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України та згідно матеріалів клопотання доля речових доказів у порядку ч. 9 ст. 100 КПК України не вирішувалась.

Разом з тим, як вбачається з п. 4 постанови про закриття кримінального провадження від 10.03.2022 року постанова у відповідності до ст. 303, 304 КПК України може бути оскаржена слідчому судді протягом десяти днів з дня отримання її копії, при цьому прокурор того ж дня 10.03.2022 року, до спливу строку для оскарження винесеної дізнавачем постанови, звернувся із клопотанням про конфіскацію автомобіля марки «BMW Х5», із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , який в межах даного кримінального провадження визнано речовим доказом.

З аналізу положень чинного законодавства вбачається, що слід вирізняти питання врегулювання спеціальної конфіскації ст. 100 КПК України та статтями 96-1 та 96-2 КК України.

Зокрема правові висновки, викладені Касаційним кримінальним судом Верховного суду дає визначення того, що п. 1 ч. 9 ст. 100 КПК України регулює питання лише щодо процесуального порядку застосування спеціальної конфіскації, тоді як матеріально-правові підстави її застосування визначені саме статтями 96-1 та 96-2 КК України (постанова ВС від 02.09.2020 у справі № 761/48436/18 (провадження № 51-1239км20).

Як вбачається із поданого прокурором клопотання про конфіскацію майна у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021 в обґрунтування вимоги конфіскації прокурор покликається на вимоги ст. 100 КПК України в порядку вирішення долі речових доказів у кримінальному провадженні, однак при цьому текст клопотання не містить зазначення підстав застосування конфіскації, визначених ст. 96-2 КК України саме щодо випадків застосування спеціальної конфіскації.

Слідчим суддею приймаються до уваги зауваження ОСОБА_3 в частині покликання на те, що спеціальна конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини та може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в Особливій частині цього Кодексу.

Так, у відповідності до ст. 96-1 Кримінального кодексу України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.

Спеціальна конфіскація застосовується на підставі: 1) обвинувального вироку суду; 2) ухвали суду про звільнення особи від кримінальної відповідальності; 3) ухвали суду про застосування примусових заходів медичного характеру; 4) ухвали суду про застосування примусових заходів виховного характеру.

У випадках, коли об`єктом спеціальної конфіскації є майно, вилучене з цивільного обороту, вона може бути застосована на підставі: 1) ухвали суду про закриття кримінального провадження з інших підстав, аніж звільнення особи від кримінальної відповідальності; 2) ухвали суду, постановленої в порядку частини дев`ятої статті 100 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням слідчого чи прокурора, якщо кримінальне провадження закривається ними.

Статтею 290 КК України, за ознаками якої попередньо кваліфіковано кримінальне правопорушення, відомості про яке 02.10.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000315 передбачено відповідальність за знищення, підробку або заміну ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміну без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу у виді штрафу від ста п`ятдесяти до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на строк до трьох років.

Окрім того, зважаючи, що прокурор у своєму клопотанні про застосування спеціальної конфіскації автомобіля марки «BMW Х5», із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , номер двигуна НОМЕР_11 , в дохід держави, з метою подальшої передачі такого Збройним Силам України для боротьби із російським агресором покликається в обгрунтування вимоги конфіскації автомобіля на прийняття Президентом України Указу № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», згідно якого в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку із вторгненням Російської Федерації на територію України слдічий суддя зазначає також наступне.

Механізм передачі, примусового відчуження або вилучення майна у юридичних та фізичних осіб для потреб держави в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану врегульовано Законом України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану».

Зокрема, статтею 3 згаданого Закону визначено, що примусове відчуження майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану може здійснюватися з попереднім повним відшкодуванням його вартості.

У разі неможливості попереднього повного відшкодування за примусово відчужене майно таке майно примусово відчужується з наступним повним відшкодуванням його вартості.

Вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану здійснюється без відшкодування вартості такого майна.

Стаття 4 Закону встановлює, що примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради .

У місцевостях, де ведуться бойові дії, примусове відчуження або вилучення майна здійснюється за рішенням військового командування без погодження з органами, зазначеними у частині першій цієї статті.

Враховуючи наведене, беручи до уваги встановлені в ході судового розгляду клопотання обставини, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення поданого прокурором клопотання про застосування спеціальної конфіскації у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021.

Водночас, вирішуючи також заявлене ОСОБА_3 клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021 слідчий суддя виходить з наступного.

Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 07.10.2021 накладено арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0000315 від 02.10.2021, а саме: на вилучені автомобіль марки «BMW Х5», сірого кольору із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 на автомобіль «BMW Х5» та один ключ запалювання до вищевказаного автомобіля, які були вилучені у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення огляду місця події від 01.10.2021.

10.03.2022 постановою дізнавача СД відділу поліції №1 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області закрито кримінальне провадження № 0000315 від 02.10.2021 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення.

Нормами ст. 171-174 КПК України передбачено порядок вирішення питання арешту майна та скасування такого арешту слідчим суддею.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором.

Висновком Великої Палати Верховного Суду у справі № 727/2878/19 (провадження №14-516цс19) від 30.06.2020 викладено позицію, згідно якої, зокрема, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

За правилами ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У той же час, положення ч. 1 ст. 174 КПК України визначають, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно абз. 3 п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 5 від 03.06.2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Арешт майна з підстави передбаченої п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Саме до компетенції органу досудового розслідування належить встановлення чи є вказане майно предметом злочину і хто ж фактично є його власником, для чого, з метою його збереження, запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втраті, знищення, використання, пересування, передачі, відчуження, слідчим суддею накладено на нього арешт як на речовий доказ, який у разі повідомлення особі про підозру у майбутньому може бути предметом забезпечення виконання вироку.

ОСОБА_3 звертаючись до слідчого судді із клопотання про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді 07.10.2021 на автомобіль марки «BMW Х5», сірого кольору із реєстраційним номерним знаком Литовської Республіки НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 на автомобіль «BMW Х5» та один ключ запалювання до вищевказаного автомобіля, які були вилучені у нього під час проведення огляду місця події від 01.10.2021, неодноразово у тексті клопотання вказує, що є власником вилученого автомобіля, однак належних та допустимих доказів на підтвердження заявленого ОСОБА_3 права власності на згаданий автомобіль слідчому судді не представлено.

ОСОБА_3 надано копію документу, яка зі слів заявника, є договором купівлі-продажу транспортного засобу, однак слідчий суддя позбавлений встановити та перевірити вказаний факт, як і з`ясувати зміст тексту договору, оскільки вказаний документ, вчинено литовською мовою та подано до суду без належним чином проведеного перекладу.

Окрім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що згідно норм чинного законодавства право власності на майно у набувача виникає з моменту реєстрації такого права.

Порядком державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 07.09.1998 року № 1388 передбачено, що власники транспортних засобів та особи, що експлуатують такі засоби на законних підставах, або їх представники (далі - власники) зобов`язані зареєструвати (перереєструвати) транспортні засоби протягом десяти діб після придбання (одержання) або митного оформлення, або тимчасового ввезення на територію України, або виникнення обставин, що є підставою для внесення змін до реєстраційних документів. Строк державної реєстрації продовжується у разі подання документів, які підтверджують відсутність можливості своєчасного її проведення власниками транспортних засобів (хвороба, відрядження або інші поважні причини).

В цей же час, Верховний Суд вказує, що сам по собі договір купівлі-продажу вчинений у простій письмовій формі, без реального зняття з реєстрації, перереєстрації транспортного засобу у вищезазначеному порядку не породжує правових наслідків у вигляді переходу права власності від продавця до покупця.

Зокрема, така ж позиція викладена і у постанові Верховного суду від 30.10.2019 року у справі № 683/2694/16-ц.

Виходячи з наведеного, керуючись принципом змагальності, який є засадою кримінального провадження, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принцип диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, на переконання слідчого судді у даному випадку відсутні підстави для задоволення клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного у межах кримінального провадження № 0000315 від 02.10.2021.

При цьому, згідно ч. 12 ст. 100 КПК України у випадку спору про належність речей, що підлягають поверненню, таке питання вирішується у порядку цивільного судочинства. У такому випадку річ зберігається до набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись ст. 100, 174 КПК України, 96-1,96-2 КК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні клопотання про спеціальну конфіскацію речових доказів у кримінальному провадженні у дохід держави, поданомупрокурором Франківської окружної прокуратури

м. Львова Львівської області ОСОБА_6 за результатами розгляду матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0000315 від 02.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000315 від 02.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 290 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 21 березня 2022 року.

Слідчий суддя: (підпис) ОСОБА_1
З оригіналом згідно.
Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах справи № 462/7286/21.
Слідчий суддя: ОСОБА_1