Справа № 947/7119/22
Провадження № 1-кп/947/704/22
УХВАЛА
про обрання запобіжного заходу
13.04.2022 м.Одеса

Київський районний суд м.Одеси у складі судді ОСОБА_1 , який здійснює кримінальне провадження одноособово,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у стадії підготовчого провадження в приміщені суду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному проваджені №0000186 від 17.02.2022 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Агджебеди Агдежебединського району республіки Азербайджан, громадянин Азербайджана, азербайджанець, з повною середньою освітою, не одружений, офіційно не працевлаштований, раніше судимий 01.11.2021 Київським районним судом м.Одеси за ч.1 ст.185 КК України до покарання у вигляді громадських робіт на строк 100 годин, які не відбув; крім того, 31.01.2022 ВП№4 ОРУП№1 ГУНП в Одеській області направлено в суд обвинувальний акт за ч.2 ст.185, ч.1 ст.14, ч.2 ст.189 КК України, який призначений до підготовчого судового засідання; проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в орендованому житлі,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 , запрошеного на окрему процесуальну дію,

ВСТАНОВИВ:
Прокурор заявив письмове клопотання про обрання щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки щодо нього є обґрунтоване обвинувачення у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає позбавлення волі на тривалий строк, а також наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, спрямовані на спроби переховуватися від суду з метою уникнення покарання, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню або вчинити новий злочин, оскільки обвинувачений офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, постійного місця проживання на території України, раніше судимий за вчинення умисного злочину та щодо нього в суд направлений інший обвинувальний акт. В обґрунтування клопотання прокурор надав копії відповідних документів.

Адвокат ОСОБА_5 заперечив проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки в державі запроваджений військовий стан. Просив обрати щодо обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Клопотання прокурора про обрання щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою розглянуто в судовому засіданні, як виняток, без участі обвинуваченого, який тримається під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор».

Необхідність розгляду вказаного клопотання прокурора без участі ув`язненого обвинуваченого мотивується наступним.

24.02.2022 року указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України введено воєнний стан.

Згідно рішення Ради суддів України від 24 лютого 2022 року №9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні, в умовах воєнного стану, робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Верховний суд в своєму листі від 03 березня 2022 року №1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» зазначив, що ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.
Через ті чи інші причини працівники ДУ «Одеський слідчий ізолятор» не змогли забезпечити виконання ухвали Київського районного суду м.Одеси про проведення дистанційного судового засідання в режимі відеоконференції за участю обвинуваченого ОСОБА_3 , що унеможливило його участь у судовому засіданні.
При цьому суд забезпечив присутність в судовому засіданні захисника обвинуваченого і переконався в тому, що обвинувачений напередодні отримав копію клопотання прокурора, тобто обвинувачений був обізнаний про порушене перед судом питання.
Разом з тим, під час досудового розслідування щодо підозрюваного ОСОБА_3 був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчується, а можливості проведення судового засідання в інший час через особливості роботи державних установ через військовий стан, задіяних в цьому процесі, неможливо.
Суд вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані документи, дійшов висновку про те, що необхідно обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою. При цьому суд виходить з наступного.

Під час досудового розслідування щодо підозрюваного був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою із правом внесення застави, строк дії якого закінчується.

З обвинувального акту і доданих до нього матеріалів вбачається, що на обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, зібрані певні докази, які суд ще не досліджував.

Відповідно до ст.177 КПК України суд вважає доведеною наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини:

може здійснити дії на спроби переховування від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки він не має легітимного джерела прибутку, стійких соціальних зв`язків, постійного місця проживання в Україні, дозвіл на проживання на території України закінчився і він підлягає видворенню з території України;

може незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини;

може вчинити інші кримінальні правопорушення, виходячи з образу життя, відсутності легітимного джерела доходів, того факту, що він був раніше судимий за вчинення умисного злочину та наразі притягується іншими судами за вчинення інших кримінальних правопорушень.

Суд, обговоривши з учасниками кримінального провадження можливість застосування інших менш суворих запобіжних заходів, враховуючи доведені ризики, обставини кримінального провадження, його суспільний інтерес, данні про особу обвинуваченого, дійшов висновку про те, що інші менш суворі види запобіжних заходів, окрім застави, не зможуть забезпечити мети заходів забезпечення кримінального провадження, досягнення якої вимагається Національним законодавством, що узгоджується з Рішенням ЄСПЛ «Амбрушкевич проти Польщі».

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, з урахуванням обставини вчиненого кримінального правопорушення, суд вважає за необхідне визначити альтернативний вид запобіжного заходу у виді застави в розмірі, визначеному попередньою ухвалою слідчого судді.

Тому законних підстав для задоволення клопотання сторони захисту про пом`якшення виду запобіжного заходу на даний час не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.314-317, 369-372 КПК України, ст.29 Конституції України, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року,суд

ПОСТАНОВИВ:

Обрати щодо ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» на 60 днів. Строк дії ухвали закінчується 12.06.2022.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 49620(Сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) грн.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на 2 місяця після його звільнення:

1) прибути до суду або прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатися з м.Одеси без дозволу суду або прокурора;

3) повідомляти суд і прокурора про зміну свого місця мешкання, роботи, навчання, номеру мобільного телефону;

4) утримуватися від спілкування з учасниками та сторонами кримінального провадження;

5) здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за згодою заставодавця.

Відмовити стороні захисту про зміну запобіжного заходу на менш суворий вид з мотивів викладених в описовій частині ухвалі.

Копію ухвали після її оголошення негайно вручити обвинуваченому та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали.

Копію ухвали щодо обвинуваченого відправити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1