Справа № 309/1906/22
Провадження № 1-кс/309/347/22
У Х В А Л А

про арешт тимчасово вилученого майна

31 травня 2022 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000189 від 28.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт тимчасово вилученого майна,-

В С Т А Н О В И В:

З наданих документів вбачається, що в провадженні Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області перебуває кримінальне провадження №0000189 від 28.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В ході досудового розслідування кримінального правопорушення встановлено, що 28.05.2022 року, приблизно о 01:00 год., ОСОБА_5 знаходячись на подвір`ї будинку АДРЕСА_1 , під час конфлікту викрав мобільний телефон марки Redmi, який належав ОСОБА_6 , чим спричинив останньому матеріальну шкоду.

В подальшому, 28.05.2022 під час проведення огляду місця події, в будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 добровільно видав викрадений ним мобільний телефон Redmi, який був упакований у спец пакет № PSP2169111.

Вилучені об`єкти, можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та не відносяться до речей, які вилучені законом з обігу, а тому згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України та ч. 7 ст. 237 КПК України, вважається тимчасово вилученим майном.

Приймаючи до уваги вищевикладене, що вилучені речові докази, зберегли на собі сліди вчинення злочину, є речовими доказами у даному кримінальному провадженні по яким необхідно провести ряд судових експертиз та згідно п.4 ст. 2 ст. 167 КПК України відповідають критеріям тимчасово вилученого майна, однак в разі не накладення арешту на них, їх необхідно негайно повернути, згідно ч.5 ст.171 КПК України, особі у якої воно вилучено, що може привести до втрати чи знищення речових доказів.

В судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, старший слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до п.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження в тому числі є арешт майна.

Виходячи з вище викладеного, з метою досягнення дієвості цього провадження, слідчий суддя вважає, що на вище зазначене тимчасово вилучене майно слід накласти арешт.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя ,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000189 від 28.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Redmi», який добровільно видав ОСОБА_5 , під час проведення огляду в будинку АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів після її оголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1