28.03.2022 Провадження №1-кп/389/114/20
У Х В А Л А

28 березня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000227 від 08 лютого 2020 року, стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03 лютого 2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, по 14 год. 40 хв. 03 квітня 2022 року.
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з посиланням на те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, застосованих до обвинуваченого не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні заперечували та просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання через необгрунтованість, зазначених прокурором ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, обвинуваченим подано до суду заяву про зарахування його до лав Збройних Сил України у зв`язку з воєнним станом, так як він є учасником бойових дій, ветераном АТО, має бойовий досвід та найголовніше має бажання захищати нашу державу.

Заслухавши в судовому засіданні думку учасників судового провадження, суд дійшов до наступного.

Вирішуючи питання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 судвраховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що повною мірою узгоджується з практикою Європейського суду.

Про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які на момент розгляду даного клопотання не зменшилися та не зникли, свідчить наступне.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.115 КК України, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, санкцією якого, зокрема передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, вину в інкримінованому кримінальному правопорушенні визнає частково, що вказує на цілком ймовірну можливість переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, вчинення ним іншого кримінального правопорушення. При цьому, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Крім того, зважаючи на те, що на даний час судом ще не допитано потерпілого та всіхсвідків, оскільки розгляд справи розпочато заново, є вагомі підстави вважати, що останній зможе здійснити незаконний вплив на вказаних осіб з метою зміни наданих ними показань для уникнення від кримінальної відповідальності за скоєні злочини, тим самим перешкоджаючи кримінальному провадженню.
Беручи до уваги, тяжкість кримінального правопрорушення в якому обвинувачується ОСОБА_4 , що обвинувачений вину у вчиненні вказаного кримінального правопорушення визнає лише частково, дані про те, що ОСОБА_4 не працевлаштований, не має достатньо міцних соціальних зв`язків, враховуючи його сімейний стан, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, а також враховуючи, що в умовах військової агресії проти України в тому числі погіршена криміногенна обстановка, суд приходить до висновку що ризики, які мали місце на момент обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишаються і на момент продовження даного запобіжного заходу, а тому застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою неможливе. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, тож тримання ОСОБА_4 під вартою є виправданим, а тому суд вважає за необхідне продовжити щодо нього дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ще на 60 днів.
Підстави для визначення розміру застави відсутні в силу положень ч. 4 ст.183 КПК.

Разом з цим, подана обвинуваченим ОСОБА_4 до суду заява про зарахування його до лав Збройних Сил України у зв`язку з військовим станом задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Верховною Радою України 15 березня 2022 року прийнято закон Закон «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо порядку скасування запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації або його зміни з інших підстав» №2125-IX, яким Кримінальний процесуальний кодекс України доповнено ст.616 «Скасування запобіжного заходу для призову на військову службу під час мобілізації або його зміна з інших підстав», згідно з якою у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146 - 147, 152 - 156, 186, 187, 189, 255, 255 1, 257, 258 - 262, 305 - 321, 330, 335 - 337, 401 - 414, 426 - 433, 436, 437 - 442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

З огляду на кваліфікацію кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому ОСОБА_4 , підстави для скасування останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, відсутні. До того, ж таке клопотання обвинуваченим повинно подаватися не до суду, а до прокурора.
Керуючись ст.ст.177,178,183,331,392 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який обчислювати з 12 год. 20 хв. 28 березня 2022 року до 12 год. 20 хв. 26 травня 2022 року.
Копію ухвали надіслати для виконання начальнику Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити обвинуваченому ОСОБА_4 ..
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1