Справа № 752/6212/22
Провадження № 1-кс/752/1965/22
У Х В А Л А
Іменем України

23 червня 2022 року м. Київ
Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судових засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця російської федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженого, не працюючого, не маючого на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей або непрацездатних осіб
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000887 від 14.05.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
До Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого за погодженням із прокурором про застосування запобіжного заходу до підозрюваного у вигляді тримання під вартою.
Зазначаючи про необхідність застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий наводить наступні обставини вчинення кримінального правопорушення, докази, що обґрунтовують підозру, ризики, що обґрунтовують необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу та неможливість застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під варто.
Отже, у слідчому відділі Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування матеріалів кримінального провадження, внесеного 14.05.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000887, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 21 год. 00 хв. 08.05.2022, ОСОБА_4 вступив у злочинну змову з невстановленою в ході досудового розслідування особою, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, попередньо розподіливши між собою ролі, з метою незаконного збагачення, шляхом відкритого викрадення чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, під час умов воєнного стану, введеного на території України з 24.02.2022, та в подальшому продовженого, 08.05.2022 приблизно о 19 год. 00 хв., побачили раніше невідому їм особу, яким у подальшому виявився потерпілий ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який йшов по пішохідній доріжці разом зі своїм товаришем ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, відповідно до заздалегідь розробленого плану, ОСОБА_4 , разом із невстановленою в ході досудового розслідування особою, матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, знаходячись за адресою: м. Київ, провулок Лужевського, 11, близько о 21 год. 00 хв., підібравши вдалий момент, шляхом ривка, зірвали з плеча потерпілого ОСОБА_6 спортивну сумку через плече, на лицевій стороні якої бирка з написом «Tiger» та «BagsforLife», яка, згідно висновку експерта, з урахуванням зносу, могла складати 134 грн. 75 коп., всередині якої знаходилися грошові кошти у розмірі 2 000 гривень, мобільний телефон марки «Nokia», модель «105», ринкова вартість якого, з урахуванням зносу, згідно висновку експерта, складає 192 грн. 33 коп. та речі, які не становлять матеріальної цінності для потерпілого, а саме: паспорт гр. України № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , пластикова картка «ПриватБанк» № НОМЕР_2 та німецька срібна монета 1938 року, номіналом дві рейхсмарки, після чого вказаним майном останні розпорядилися на власний розсуд.
Своїми умисними, протиправними діями, що виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), за попередньою змовою групою осіб, вчиненого в умовах воєнного стану, потерпілому ОСОБА_6 завдано матеріального збитку у розмірі 2 327 грн. 08 коп. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), за попередньою змовою групою осіб, вчиненого в умовах воєнного стану.
09.06.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю російської федерації, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженому, не працюючому, не маючому на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей або непрацездатних осіб, не маючому судимість в порядку статті 89 КК України, було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), за попередньою змовою групою осіб, вчиненого в умовах воєнного стану.
Орган досудового розслідування дотримується позиції того, що обставини оголошеної ОСОБА_4 підозри доведені в повній мірі належними та допустимими доказами, ризики, які полягають у спробах переховуватись, знищити чи спотворити відомості про обставини вчиненого кримінального правопорушення, перешкоджати досудовому розслідуванню в інший спосіб або вчинити інше кримінальне правопорушення наявні, логічні та доведені матеріалами кримінального провадження, а інші запобіжні заходи, не пов`язані із триманням під вартою, не здатні забезпечити належну процесуально поведінку підозрюваного.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі, на підставі обставин, викладених в останньому.
Підозрюваний в судовому засіданні від розгляду вказаного клопотання за участі захисника відмовився, просив слідчого суддю на застосовувати відносно нього запобіжних захід, пов`язаний із триманням під вартою.
Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Пунктом 5 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
У судовому засіданні слідчим суддею встановлено, у слідчому відділі Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування матеріалів кримінального провадження, внесеного 14.05.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000887, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Так, 09.06.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженому, не працюючому, не маючому на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей або непрацездатних осіб, не маючому судимість в порядку статті 89 КК України, було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), за попередньою змовою групою осіб, вчиненого в умовах воєнного стану.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними на даний момент доказами, а саме: оглядом місця події від 13.05.2022; допитом потерпілого ОСОБА_6 від 23.05.2022; допитом свідка ОСОБА_7 від 23.05.2022; допитом свідка ОСОБА_8 від 23.05.2022; пред`явленням потерпілому ОСОБА_6 особи для впізнання за фотознімками від 25.05.2022; пред`явленням свідку ОСОБА_7 особи для впізнання за фотознімками від 25.05.2022; пред`явленням свідку ОСОБА_9 особи для впізнання за фотознімками від 25.05.2022.
За приписами ст. 12 КК України підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Відносно ймовірних ризиків, встановлено наступне. Підозрюваний ОСОБА_4 , який вчинив тяжкий злочини, може ухилятись від покладених на нього процесуальних обов`язків, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Зазначений ризик повністю підтвердився і під час судового засідання, оскільки розгляд вказаного клопотання був призначений на 13.06.2020 на 10 год. 00 хв., про що було повідомлено прокурора та підозрюваного засобами мобільного зв`язку, проте підозрюваний ОСОБА_4 до суду не прибув, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 15.06.2022 на 14 год. 00 хв. У подальшому в судове засідання, призначене на 15.06.2022 року, підозрюваний ОСОБА_4 не з`явився вдруге, як наслідок до вказаних обставин, ухвалою слідчого судді від 15 червня 2022 року в порядку ст. 187 КПК України до підозрюваного був застосований привід.
Враховуючи поведінку, яка було продемонстрована підозрюваним під час розгляду вказаного клопотання, ризики знищити, сховати або спотворити будь-які із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста в цьому ж кримінальному провадженні, з метою приховання своєї злочинної діяльності, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, також цілком ймовірні, логічні та доведені матеріалами кримінального провадження, що в своїй сукупності підтверджує наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Поряд із наведеними ризиками, необхідно зазначити й ті, які виникли під час діє воєнного стану на території України.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
В умовах найкризовішої ситуації в Україні завданням, передбаченим ст. 2 КПК України, яке покладається на органи державної влади України, органи досудового розслідування, прокуратури та суду, є забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування і судового розгляду, що передбачає собою дотримання процесуальних строків і прийняття відповідних процесуальних рішень у разі їх закінчення.
Водночас, тлумачення Листа ВС № 1/0/2 2022 від 03.03. 2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» дає підстави стверджувати, що запровадження воєнного стану одночасно із проявами збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, також по суті є ризиками, які у разі будь-яких непередбачуваних дії на території України, під час яких контроль органів досудового розслідування чи процесуального керівництва може бути зменшений, як наслідок вказані обставини будуть сприяти підозрюваному у спробах ухилитись від суду та/або прокуратури, а тому мають бути враховані під час при вирішенні питання про застосування запобіжних заходів.
Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Таким чином, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на даний час є актуальними та в повній мірі доведені в судовому засідання, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжних захід у вигляді тримання під вартою.
Жоден із більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, особиста порука, особисте зобов`язання не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджуються вищевикладеними обставинами.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Розмір застави у відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України визначається у таких межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками, даними про особу підозрюваного та обставини вчинення кримінального правопорушення, в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як альтернативи запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, яка буде співмірною з існуючими в кримінальному провадженні ризиками і в разі її внесення зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Отже, на даному етапі лише такий вид запобіжного заходу зможе дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим та прокурором, з визначенням застави саме такого розміру, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, що виключає собою можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 8, 177, 178, 181, 182, 183, 194, 369-372, 532 КПК України,
УХВАЛИВ:
1. Клопотання задовольнити.
2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах досудового розслідування, тобто до 11 серпня 2022 року включно.
3. Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцати) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною особою або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду міста Києва за наступними реквізитами:
Отримувач коштів ТУ ДСАУ в м. Києві
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059
МФО 820172
Банк отримувача Державна казначейська служба України м. Києва
Рахунок отримувача UA1012089
Призначення платежу застава за … (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені....(П.І.Б. особи, що вносить заставу).
4. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
5. На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:
прибувати до слідчого та/або прокурора, суду, із встановленою періодичністю;
повідомляти слідчого та/або прокурора про зміну свого місця проживання; не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого та/або прокурора;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового розслідування, тобто до 11 серпня 2022 року включно.
6. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій особі місця попереднього утримування.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа місця попереднього утримування негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти та повідомити письмово слідчого та/або прокурора, а також слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
7. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
8. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.
9. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.
10. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1