Єдиниий унікальний номер 305/899/22
Номер провадження 1-кс/305/216/22
УХВАЛА
про накладення арешту на майно

30.05.2022 року місто Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , володільця майна ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке, 26.05.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000202 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області, з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке, 26.05.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000202 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що 25.05.2022 року близько 16.40 години в смт. Великий Бичків, по вул. Репегівській Рахівського району Закарпатської області, працівниками ГРПП Рахівського РВП було зупинено вантажний автомобіль марки ЗИЛ-131 з д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , який перевозив піщано-гравійну суміш в кількості близько 5 м.куб., без дозвільних документів.

У ході проведення, 25.05.2022 року, огляду місця події, у відповідності до вимог ст.237 КПК України транспортний засіб - автомобіль марки «ЗИЛ 131» державний номерний знак НОМЕР_1 , на кузові якого завантажено піщано-гравійну суміш близько 5 м.куб, були вилучені та віддані на відповідальне зберігання, для їх подальшого детального огляду та фіксації на них слідової інформації, а також проведення судових експертиз.

На момент огляду місця події володільцем та користувачем вантажного автомобіля марки «ЗИЛ-131», на кузові якого завантажено піщано-гравійну суміш близько 5 м.куб, являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 .

Власником вантажного автомобіля марки «ЗИЛ-131», згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , є громадянин ОСОБА_8 , мешк. АДРЕСА_2 .

Однак зазначений транспортний засіб та піщано-гравійна суміш перебуває у володінні та користуванні ОСОБА_5 .

Постановою слідчого від 26.05.2022 року вантажний автомобіль, та піщано-гравійна суміш в кількості близько 5 м.куб., визнані речовими доказами.

Враховуючи, що вилучені предмети є знаряддям вчинення злочину, містять сліди злочину та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор просить накласти арешт на піщано-гравійну суміш близько 5 м.куб, яка завантажена на «ЗИЛ-131», шляхом заборони відчуження, користування та розпоряджання даним майном, у зв`язку з необхідністю проведення слідчих дій та призначення необхідних судових експертиз, з метою встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження та вивчивши надане до суду клопотання та долучені до нього докази та документи, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Факт вчинення кримінального правопорушення, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України, підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000202 від 26 травня 2022 року, відповідно до якого 25.05.2022 року близько 16.40 години в смт. Великий Бичків, по вул. Репегівській Рахівського району Закарпатської області, працівниками ГРПП Рахівського РВП було зупинено вантажний автомобіль марки ЗИЛ-131 з д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 який перевозив піщано-гравійну суміш в кількості близько 5 м.куб., без дозвільних документів.

У ході проведення огляду місця події, який відбувся 25.05.2022 року, виявлено та вилучено автомобіль марки «ЗИЛ 131», на кузові якого завантажено піщано-гравійну суміш близько 5 м.куб.

Постановою слідчого від 26.05.2022 року вантажний автомобіль та піщано-гравійна суміш в кількості близько 5 м.куб. визнані речовими доказами.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , вантажний автомобіль «ЗИЛ 131» на праві власності належить ОСОБА_8 .

Разом з тим, як вбачається з матеріалів клопотання, на час проведення огляду місця події вказаний вантажний автомобіль перебував у володінні та користуванні ОСОБА_5 .

Так, вищезазначені речі, вилучені слідчим у ході огляду місця події, слід вважати речовими доказами у даному кримінальному провадженні, вони відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, оскільки можуть бути предметом вчинення злочину та могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, а також можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому, накладення на них арешту та заборона їх відчуження, розпорядження і користування є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів, недопущення їх зникнення, втрати або пошкодження, що перешкоджатиме подальшому розгляду кримінального провадження, отже, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи володільця речей, так-як тільки у випадку накладення арешту на вказані предмети, які були вилучені, може бути виконане завдання щодо забезпечення слідів кримінального правопорушення.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно підлягає задоволенню, а на речі, вилучені слідчим у ході огляду місця події, проведеного 25.05.2022 року, слід накласти арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 167-168, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке, 26.05.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000202 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, на майно, яке перебувало у володінні ОСОБА_5 , а саме: на піщано-гравійну суміш близько 5 м.куб, яка завантажена на вантажний автомобіль «ЗИЛ-131», державний номерний знак НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження, користування та розпоряджання даним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали після її постановлення вручити слідчому, прокурору та надіслати особам, які були відсутні під час її оголошення.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду
Закарпатської області ОСОБА_1