Справа № 199/5837/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2022 року слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Іза Хустського району Закарпатської області, з базовою середньою освітою, неодруженого, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не маючого, офіційно не працевлаштованого, який не має місця реєстрації, фактично мешкаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимого,
якому 18 серпня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст.186 ч.4 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2022 року слідчий звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , Клопотання обґрунтовується тим, що підозрюваний 17 серпня 2022 року приблизно о 14 годині 00 хвилин, достовірно знаючи про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», перебував біля будинку № 24 по вул. Бажова у м. Дніпро, де побачив раніше незнайомого йому неповнолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який стояв поряд з велосипедом Cannondale trail 7, чорного кольору, колеса 27.5, який належить останньому. Визначивши даний велосипед об`єктом свого злочинного посягання, реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , розуміючи, що його дії є очевидними для ОСОБА_7 , а також для оточуючих, наблизився до неповнолітнього ОСОБА_7 та схопив обома руками за руль вищевказаного велосипеду, після чого сів та нього та почав рухатись, тим самим відкрито викрав вказаний велосипед та покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд. За вищевказаними фактичними обставинами розпочато досудове розслідування та внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000630 із правовою кваліфікацією за ст.186 ч.4 КК України. 18 серпня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення. З викладених вище підстав та обставин, а також посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст.177 ч.1 п.п.1, 2, 3, 5 КПК України, слідчий просив задовольнити його клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із можливістю внесення застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, просив його задовольнити з викладених у клопотанні підстав.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували, послались на необґрунтованість заявлених прокурором ризиків та просили застосувати замість тримання під вартою запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання слідчого, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного.

Так, відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри, як підстави для застосування запобіжного заходу, суд враховує відсутність законодавчого визначення вказаного поняття та усталену практику Європейського суду з прав людини і критерії визначення цього поняття. Зокрема, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

За змістом ст.ст.176, 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 КПК України.

В судовому засіданні підтверджено, що СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000630, кваліфікованого за ст.186 ч.4 КК України та порушеного за фактом відкритого викрадення 17 серпня 2022 року особистого майна неповнолітнього ОСОБА_7 за адресою АДРЕСА_2 , чим згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2175/22 від 18 серпня 2022 року було спричинено матеріальну шкоду потерпілому матеріальну шкоду на суму 14048,44 гривень.

17 серпня 2022 року за підозрою у скоєнні розслідуваного злочину в порядку ст.208 КПК України затримано ОСОБА_4 , якому 18 серпня 2022 року повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного злочину, за який підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років, що відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину.

Обґрунтованість підозри підтверджується копією протоколу прийняття заяви про вчинення злочину, копією протоколу огляду місця події, копією протоколу допиту потерпілого, копіями протоколів допиту свідків, копіями протоколів пред`явлення особи для впізнання, копією повідомлення про підозру, а також іншими матеріалами клопотання в їх взаємозв`язку та сукупності.

Також, на думку суду, доведеними є зазначені в клопотанні ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, з огляду на встановлені фактичні обставини кримінального правопорушення і особу підозрюваного, який раніше судимий, обґрунтованим є висновок, що ОСОБА_4 , розуміючи тяжкість підозри та покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, залишивши місце свого постійного проживання з метою уникнення покарання. А з огляду на відсутність у підозрюваного постійного офіційного місця роботи та сталого заробітку, наявність у нього судимості за вчинення корисливого злочину та скоєння нового злочину проти власності ОСОБА_4 , вочевидь на шлях виправлення не став та може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Разом з тим, заявлені в клопотанні ризики, передбачені п.п.2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду клопотання.

Визнаючи доведеними заявлені слідчим вищевказані ризики, суд також керується практикою Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні від 26 липня 2001 року по справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Тому, з метою запобігання вказаним ризикам, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до нього є тримання під вартою.

Враховуючи викладене, а також оцінюючи обставини, передбачені ст.178 КПК України, у тому числі, особу підозрюваного, який раніше неодноразово судимий та реально відбував значні за тривалістю строки покарання у виді позбавлення волі, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вагомість наявних доказів, якими обґрунтовується повідомлення про підозру, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, про які просив підозрюваний та його захисник, є недоцільним.

При цьому, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення вчиненого підозрюваним, його майнового та сімейного стану, даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених даним кодексом, в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатний осіб та в разі внесення застави покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Лівобережної окружної прокуратури м. Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів в межах строків досудового розслідування, тобто до 15 жовтня 2022 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 104 000 гривень.

У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будуть покладені наступні обов`язки:

-не відлучатися з м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з будь-якими особами з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру у цьому кримінальному провадженні, крім своїх захисників, слідчих, прокурорів, слідчого судді (суду);

-прибувати до слідчого, прокурора або до суду на кожний виклик.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1