Справа № 657/342/21
провадження 1-і/216/14/22
УХВАЛА
іменем України
про продовження строку дії запобіжного заходу

09 червня 2022 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 , (в режимі відеоконференції)
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань №4 приміщення суду в м. Кривому Розі Дніпропетровської області кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000378 від 02.10.2020 за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростень Житомирської області, громадянина України, який має вищу освіту, військовослужбовець за контрактом військової частини НОМЕР_1 , військове звання «солдат», перебуває у зареєстрованому шлюбі, на утриманні неповнолітніх, малолітніх та інших непрацездатних осіб немає, інвалідом не являється, на обліку лікаря-психіатра та лікаря нарколога не перебуває, депутатом не являється та не обирався, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

У провадженні Каланчацького районного суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.
Відповідно до розпорядження Голови Верховного суду від 06.03.2022 «1/0/9-22 територіальну підсудність кримінального провадження №0000265 від 05.07.2020 відносно ОСОБА_6 визначено за Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.13 квітня 2022 року на адресу суду надійшло клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку тримання під вартою, оскільки підстави для скасування або заміни обраного запобіжного заходу на інший, більш м`який, відсутні, ризики передбачені законом не відпали.
В судовому засіданні прокурор просив суд задовольнити клопотання про подовження строку тримання під вартою обвинуваченому на 60 днів, оскільки ризики, які виправдовують тримання обвинуваченого під вартою не зменшились.
Захисник у судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченому та просив суд відмовити в задоволенні клопотання прокурора.
Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши думку сторін, суд вважає за доцільне продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою, оскільки ризики, які виправдовують тримання обвинуваченого під вартою не зменшились.
З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Згідно даних, що характеризують його особу, обвинувачений хоча і проживає за місцем реєстрації, перебуває у зареєстрованому шлюбі, проте на утриманні неповнололітніх малолітніх осіб не має, а отже й не має достатньо міцних соціальних зав`язків за місцем проживання, разом із тим ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть людини, що значно підвищує суспільну небезпечність особи обвинуваченого.
У розумінні практики ЄСПЛ, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійкова проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Пунками 1, 5 ч. 1 статті 177 КПК України визначено, що метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою для продовження запобіжного заходу в силу вимог ст. 199 КПК України, є обставини, які свідчать про те, що ризики які виправдовують тримання особи під вартою не зменшились та відсутня можливість завершення судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали.
Враховуючи те, що кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду і такий не може бути завершений до закінчення строку дії попередньої ухвали про продовження строку тримання під вартою, ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу, що виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, не зменшились. Суд дійшов висновку, що вищеперераховані обставини, дають достатні підстави вважати, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а також забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої особи та створити необхідні умови для встановлення істини у вказаній кримінальній справі.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 194, 197, 199, 314-316, 331, 334 КПК України суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосованого на підставі ухвали Херсонського міського суду від 02.10.2020 року до 13 червня 2022 року включно.
Копію ухвали для її виконання направити начальнику Державної установи «Північна виправна колонія (№90)», прокурору до відома.
Копію ухвали для вручення обвинуваченому направити до Державної установи «Північна виправна колонія (№90)».
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Суддя ОСОБА_7