Справа № 304/1413/22 Провадження № 1-кс/304/294/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2022 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 12 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

В С Т А Н О В И В :

прокурор Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000089 від 12 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на електродриль марки «Енергия НПО» синього кольору, електродриль марки «EUROTEC» зеленого кольору, електродриль марки «Impact Drill» чорно-оранжевого кольору, електродриль без маркування чорного кольору, дві кутові шліфувальні машинки марки «Forte» сірого кольору, кутову шліфувальну машинку марки «Compass» жовтого кольору, перфоратор марки «Parkside» чорно-зеленого кольору, які упаковано до поліетиленового пакету синього кольору, які з добровільної згоди ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , 09 вересня 2022 року виявлені та вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними. Клопотання мотивує тим, що слідчим відділенням відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000089 від 12 червня 2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 09 по 11 червня 2022 року невідомі особи шляхом пошкодження вікна проникли всередину будинку б АДРЕСА_2 , який на праві власності належить ОСОБА_5 , звідки умисно, таємно, з корисливих спонукань викрали побутову техніку та електроінструменти, чим спричинили потерпілій матеріальну шкоду. З метою встановлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення та місця зберігання викраденого майна, слідчим органу досудового розслідування надано доручення від 13 червня 2022 року за №206/106/25-2-2022 у порядку п. 3 ч. 2 ст. 40 КПК України, за результатами виконання якого встановлено, що викрадені від ОСОБА_5 побутова техніка та електроінструменти можуть знаходитись у ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 . З метою перевірки вказаної інформації 09 вересня 2022 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , за його добровільною згодою, було проведено огляд місця події, у ході якого виявлено та вилучено речі, які він придбав у особи ромської народності на ім`я « ОСОБА_6 », жителя с. Порошково Ужгородського району Закарпатської області, а саме: електродриль марки «Енергия НПО» синього кольору, електродриль марки «EUROTEC» зеленого кольору, електродриль марки «Impact Drill» чорно-оранжевого кольору, електродриль без маркування чорного кольору, дві кутові шліфувальні машинки марки «Forte» сірого кольору, кутову шліфувальну машинку марки «Compass» жовтого кольору, перфоратор марки «Parkside» чорно-зеленого кольору. Вищеперераховані речі слідчим оглянуто, вилучено та упаковано до поліетиленового пакету синього кольору, після чого постановою слідчого від 09 вересня 2022 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні. У зв`язку з тим, що вільний доступ до речових доказів призведе до їх псування, перетворення, втрати, знищення, виникла необхідність у накладенні арешту на речові докази із забороною їх користування. Оскільки з огляду на вищевикладене існує необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно з метою проведення всіх необхідних слідчих дій та експертиз для встановлення об`єктивної істини, тому просить клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно без його участі, просив задовольнити клопотання з підстав, зазначених у такому, відповідно до ч. 6 ст. 107 КПК України не заперечує щодо незастосування технічних засобів фіксування під час розгляду справи та не заперечує проти визнання таких дій та результатів їх здійснення чинними.

У судове засідання фактичний володілець майна ОСОБА_4 також не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 4 ст. 170 цього Кодексу у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

З наданих слідчим матеріалів вбачається, що в період часу з 09 по 11 червня 2022 року невідомі особи шляхом пошкодження вікна проникли всередину будинку, який належить ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , звідки умисно, таємно з корисливих спонукань вчинили крадіжку побутової техніки та інструментів, чим потерпілій спричинили матеріальну шкоду.

Як вбачається з Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12 вересня 2022 року, 12 червня 2022 року матеріали досудового розслідування за вказаним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 з правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 185 КК України.

З протоколу огляду місця події від 09 вересня 2022 року вбачається, що 09 вересня 2022 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за письмової згоди останнього, виявлено та вилучено електродриль марки «Енергия НПО» синього кольору з кабелем довжиною близько двох метрів, електродриль марки «EUROTEC» зеленого кольору з кабелем довжиною близько двох метрів, електродриль марки «Impact Drill» чорно-оранжевого кольору, електродриль без маркування чорного кольору з кабелем довжиною близько 50 см, дві кутові шліфувальні машинки марки «Forte» сірого кольору, кутову шліфувальну машинку марки «Compass» жовтого кольору, перфоратор марки «Parkside» чорно-зеленого кольору з електрокабелем довжиною близько двох метрів, які упаковано до поліетиленового пакету синього кольору.

Постановою слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_8 від 09 вересня 2022 року, електродриль марки «Енергия НПО» синього кольору, електродриль марки «EUROTEC» зеленого кольору, електродриль марки «Impact Drill» чорно-оранжевого кольору, електродриль без маркування чорного кольору, дві кутові шліфувальні машинки марки «Forte» сірого кольору, кутову шліфувальну машинку марки «Compass» жовтого кольору, перфоратор марки «Parkside» чорно-зеленого кольору, які упаковано до поліетиленового пакету синього кольору, визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженні.

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для того, щоб втручан¬ня в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі «Агосі проти Сполученого Королівства» від 24 жовтня 1988 року «Agosi v. UK»). Іншими слова¬ми, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Згідно з усталеною практикою Суду стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (рішення у справах «Іммобіліаре Саффі проти Італії» (Immobiliare Saffi v. Italy), заява № 22774/93, п. 44, ECHR 1999-V, та «Вістіньш і Препьолкінс проти Латвії», заява № 71243/01, п. 93, від 25 жовтня 2012 року).

Європейський Суд з прав людини також наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece), заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), заява №48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року).

Європейський Суд з прав людини також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), пп. 69 і 73, Series A № 52).

На підставі вищенаведеного слідчий суддя дійшов висновку, що має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див, наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (James and Others v. the United Kingdom), п. 50, Series A №98).

Отже, з урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту на майно слід задовольнити.

Керуючись ст. 40, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 12 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на електродриль марки «Енергия НПО» синього кольору, електродриль марки «EUROTEC» зеленого кольору, електродриль марки «Impact Drill» чорно-оранжевого кольору, електродриль без маркування чорного кольору, дві кутові шліфувальні машинки марки «Forte» сірого кольору, кутову шліфувальну машинку марки «Compass» жовтого кольору, перфоратор марки «Parkside» чорно-зеленого кольору, упаковані до поліетиленового пакету синього кольору, які з добровільної згоди ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , 09 вересня 2022 року виявлені та вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони користуватись, відчужувати та розпоряджатись будь-яким чином вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1