Житомирський апеляційний суд
Справа №296/2061/22 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.183 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року колегія суддів судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду

в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

підозрюваної ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 03.05.2022 року,

в с т а н о в и л а :

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_9 погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб по 29.06.2022 року, без визначення розміру застави,

щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Львів, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою : АДРЕСА_2 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000145 від 16.04.2022 року.

При обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 слідчим суддею враховано, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останньою вказаного кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме : можливість переховування підозрюваної від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; ризик знищити, приховати, спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше правопорушення, оскільки остання притягувалась до кримінальної відповідальності та була засуджена за ідентичні злочини.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, а вразі залишення запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначити розмір застави. Вважає, що вказана ухвала слідчого судді є незаконною та постановлена з грубим порушенням, норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що при постановленні ухвали слідчий суддя не врахував, що його підзахисна має на утриманні двоє дітей, один з яких є неповнолітнім, а інший інвалідом дитинства першої групи, має постійне місце проживання, ряд хронічних захворювань, її цивільний чоловік також перебуває під вартою по даному кримінальному провадженню і з ними в одній квартирі проживає мати чоловіка, яка є інвалідом 2 групи і потребує стороннього догляду.Вказує, що в матеріалах справи відсутні будь які належні докази, які б підтверджували наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Посилається на те, що судом безпідставно не визначений розмір застави, оскільки ОСОБА_8 не завдавала нікому тілесних ушкоджень і не позбавляла життя.

Заслухавши доповідача, захисника та підозрювану, які просили задовольнити апеляційну скаргу, прокурора, який вважає ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8)наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні СУ ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000145 від 16.04.2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1, 2, 3 ст.307 КК України.

30.04.2022 року ОСОБА_8 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

02.05.2022 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.

02.05.2022 року СУ ГУ НП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_9 звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 03.05.2022 року задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 29.06.2022 року, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_8 .

Слідчим суддею враховано, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останньою вказаного кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме : можливість переховування підозрюваної від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; ризик знищити, приховати, спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше правопорушення, оскільки остання притягувалась до кримінальної відповідальності та була засуджена за ідентичні злочини.

Також, слідчий суддя врахував, що ОСОБА_8 тривалий час не працює, та має на утриманні неповнолітню дитину.

З таким висновком слідчого судді погоджується і колегія суддів.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає, що сукупність зібраних доказів в матеріалах судової справи, на даному етапі кримінального провадження, є достатньою для застосування щодо підозрюваної такого запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Крім того, з практики Європейського Суду з прав людини випливає, що розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Доводи, на які послався в апеляційній скарзі захисник, зокрема на те, його підзахисна має на утриманні двоє дітей, один з яких є неповнолітнім, а інший інвалідом дитинства першої групи, має постійне місце проживання, ряд хронічних захворювань, її цивільний чоловік також перебуває під вартою по даному кримінальному провадженню і з ними в одній квартирі проживає мати чоловіка, яка є інвалідом 2 групи і потребує стороннього догляду не є підставами для зміни чи скасування ухвали слідчого судді, оскільки частково були враховані судом при винесенні рішення про обрання щодо ОСОБА_8 вказаного запобіжного заходу.

Посилання сторони захисту на те, що судом безпідставно не визначений розмір застави, оскільки ОСОБА_8 не завдавала нікому тілесних ушкоджень і не позбавляла життя, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3)щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Так, підозрюваній ОСОБА_8 інкримінується особливо тяжкий злочин у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, у зв`язку з чим, слідчий суддя обгрунтовано прийшов до висновку про відсутність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Істотних порушень норм КПК України, які б тягнули за собою скасування ухвали слідчого судді при апеляційному розгляді не встановлено.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для скасування ухвали слідчого судді, як про це просить захисник, немає, а тому ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, а апеляційну скаргу- без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 03.05.2022 року, якою задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 та застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб по 29.06.2022 року, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_8 без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: