УХВАЛА
Іменем України

26.07.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001325 від 16.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та додані до нього матеріали,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Оппо Реал Х» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 в корпусі білого кольору та належить на праві власності ОСОБА_5 , тимчасово позбавити власника, третіх осіб можливості відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

У клопотанні вказано, що в ході досудового розслідування встановлено, що 07.07.2022 року близько 20 год. невідома особа, перебуваючи в приміщенні «Королівської бочки», що за адресою: м. Житомир, вул. Івана Гонти, 68, таємно, під час військового стану, викрала мобільний телефон марки «Оппо Реал Х», який належить ОСОБА_5 , чим завдала матеріального збитку на суму, що встановлюється.

16.07.2022 року в ході огляду місця події у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на підставі отриманої оперативної інформації безпосередньо причетний до скоєння вказаного злочину, виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Оппо Реал Х» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 в корпусі білого кольору.

В обгрунтування клопотання вказано, що вилучений мобільний телефон є речовим доказом, а тому, з метою його збереження необхідно накласти арешт, оскільки не накладення арешту призведе до знищення та втрати слідів, його пошкодження, псування та знищення або передачі, відчуження третім особам, що не дасть можливість провести під час досудового розслідування відповідні судові експертизи.

Слідчий ОСОБА_3 поданим до суду клопотанням просив проводити розгляд справи без його участі.

Власник тимчасово вилученого майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0001325 від 16.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 16.07.2022 року у ОСОБА_6 виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Оппо Реал Х» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 в корпусі білого кольору.

Постановою слідчого СВ Житомирського РУП ГУН п в Житомирській області ОСОБА_3 18.07.2022 року вказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як доказ на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, необхідність проведення експертизи вказаного майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Оппо Реал Х» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 в корпусі білого кольору.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1