Суддя ОСОБА_1
Провадження № 1-кс/644/1404/21
У Х В А Л А

Іменем України

10 листопада 2021 року м. Харків
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 вивчивши прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 , про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000577 від 05.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -
в с т а н о в и в :
До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова 09.11.2021 надійшло клопотання клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 , про накладення арешту на пластикову пляшку з рідиною коричневого кольору вилучену за адресою: м. Харків, вул. С. Тархова, 5 та поміщено до сейф-пакету НП України №7092115, шприц з голкою, з рідиною коричневого кольору, вилучений за адресою: м. Харків, вул. С. Тархова, 5 та поміщено до сейф-пакету НП України № 4272201, металеву каструлю з кришкою, в середині якої знаходиться речовина коричневого кольору, схожа на макове насіння та фрагмент ганчірки, вилучені за адресою: м. Харків, вул. С. Тархова, 5 та поміщено до сейф-пакету НП України SUD4022270.
Клопотання вмотивовано тим, що 04.11.2021 р. в період часу з 19:05 до 19:09 дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області при огляді місця події у будинку 5 по вул. Є. Тархова у м. Харків у ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 вилучено металеву каструлю з кришкою, в якій знаходиться речовина коричневого кольору, схожа на мак та фрагмент ганчірки, пластикову пляшку з рідиною коричневого кольору та шприц з голкою об`ємом 20 мл, заповнений 5мл. рідиною коричневого кольору, за допомогою яких ОСОБА_3 виготовляв наркотичну речовину. Зазначені предмети та речовини було вилучено та запаковано до полімерних сейф-пакетів.
Прокурор посилається на те, що є підстави вважати, що вищевказані предмети та речовини виготовлялись та зберігались ОСОБА_3 в порушення вимог законів Законам України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності», «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними».
.
І відповідно підставою і метою арешту майна є позбавлення права па відчуження, розпорядження та користування вилученим під час обшуку майном, оскільки щодо нього існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Вилучене під час огляду майно у кримінальному провадженні визнано речовим доказом та стосовно нього заплановано проведення ряду судових експертиз, у тому числі хімічну експертизу. Таким чином арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання прокурора приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Проте, в порушення ч. 2 ст. 171 КПК України не зазначено перелік і види майна, що належить арештувати та конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном конкретним особам.
Так прокурор просить накласти арешт на пластикову пляшку з рідиною коричневого кольору поміщену до сейф-пакету НП України №7092115, шприц з голкою, з рідиною коричневого кольору поміщену до сейф-пакету НП України № 4272201, металеву каструлю з кришкою, в середині якої знаходиться речовина коричневого кольору, схожа на макове насіння та фрагмент ганчірки поміщені до сейф-пакету НП України SUD4022270.
При цьому протокол огляду місця події проведений 04.11.2021 року з 19:05 до 19:09 не містить опису характеристик вилучених з підлоги предметів та посилання на номери сейф-пакету, крім того в протоколі зазначено про перебуванні у занедбаній будівлі трьох осіб, які не зазначені учасниками огляду, при цьому підпис одного з них мається в протоколі огляду, в той же час з витягу з ЄРДР вбачається, що вилучення відбулось у однієї особи.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З огляду на викладене, клопотання про арешт майна підлягає поверненню, з встановленням строку сімдесят дві години для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-
у х в а л и в :
Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 , про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000577 від 05.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України повернути прокурору, встановивши строк сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: