№ 1-кп/755/1444/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про призначення до судового розгляду

"20" вересня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001886 від 26.06.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

З Дніпровської окружної прокуратури міста Києва до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001886 від 26.06.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_3 вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, до судового розгляду, оскільки дотримано норм кримінально-процесуального законодавства та підстав для його повернення прокурору або його закриття не встановлено.

Учасники кримінального провадження не заперечували щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду.

Зокрема, прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,оскільки на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та обізнаний з мірою покарання, яка йому загрожує в разі визнання його винуватим, а тому, може переховуватися від суду, може впливати на потерпілого та свідків, може вчинитиінше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим, для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 , необхідно обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Потерпілий ОСОБА_5 прохав не обирати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначив, що хоча обвинувачений і спричинив йому тілесні ушкодження, однак, за цей час він особисто вибачився за скоєне, постійно хвилювався за стан його здоров`я, його сім`я постійно йому допомагала у лікуванні та піклувалася про нього, а також, повністю компенсувала всі витрати та моральні збитки, у зв`язку з чим, він не заявляє цивільний позов. Крім того, обвинувачений ОСОБА_3 є талановитим кардіологом, який рятує життя людям. Кожен має право на помилку у житті, але при такому ставленні до скоєно, як у ОСОБА_3 , то останній має право на прощення та лояльність, у зв`язку з чим, прохав обрати йому запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що: його підзахисний має міцні соціальні зв`язки; має на утриманні матір, яку лікує та доглядає після перенесеного інсульту, а також, готує до оперативного втручання на хребті; користується авторитетом друзів, колег, пацієнтів; є автором унікальних методик лікування; спиртниминапоями не зловживає; має захворювання серця; раніше не судимий, має якості доброї людини, відповідальний, цілеспрямований. Все перелічене свідчить про те, що наведені прокурором ризики є хибними. Крім того, обвинувачений ОСОБА_3 щиро кається у вчиненому, жалкує про те, що потерпілому на даний час необхідно лікуватися і він прийняв активну участь у цьому, компенсувавши останньому всі можливі й не можливі витрати та моральну шкоду. Таким чином, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у даному кримінальному провадженні відсутні, у зв`язку з чим, прохав змінити його підзахисному даний запобіжний захід на інший, більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. Зокрема, на підтвердження своїх пояснень надав для долучення до матеріалів провадження письмові докази.

Обвинувачений ОСОБА_3 прохав не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, надав заперечення на клопотання прокурора, які мотивував тим, що він щиро кається у скоєному та ще не раз бажає вибачитися перед потерпілим і його родина компенсувала останньому всі матеріальні та моральні збитки. Крім того, він не має наміру переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідків, чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Зазначив, що він дуже сильно хоче повернутися до мами, яка потребує термінового лікування від тяжких хвороб, а саме, перенесеного інсульту, перелому хребта та двосторонньої глаукоми і катаракти, у зв`язку з чим прохав обрати йому запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, оглянувши клопотання, вивчивши обвинувальний акт відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для його повернення прокурору не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не заявлено.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Крім того, згідно зі ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
Так, відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, виключно, у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до положення п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини та практику Європейського суду з прав людини, відповідно до яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити, з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтвердити існування такого ризику.

Враховуючи, що інших достатніх та обґрунтованих підстав, крім тяжкості злочинів, у клопотанні прокурора не зазначено, суд приходить до висновку, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_3 найбільш суворого запобіжного заходу взяття під варту.

З огляду на вищезазначені обставини, враховуючи поряд з цим, що обвинувачений ОСОБА_3 має на утриманні матір, якахворіє та потребує постійного догляду, позитивно характерезується за місцем роботи, має міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання у м. Києві, враховуючи позицію потеропілого, суд приходить до висновку, що обранняобвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків.

Таким чином, докази та обставини, на які посилається прокурор у судовому засіданні, не дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідків, а тому, для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні, вважає достатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, на підставі викладеного, суд вважає, що прокурором належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому, клопотання прокурорапрообрання ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає, при цьому, суд вважає за необхідне застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який з урахуванням вищезазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу обвинуваченого, на даний час забезпечить належну його процесуальну поведінкута виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, одночасно з цим, суд вважає за необхідне, згідно з положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 відповідні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194, 314-316 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001886 від 26.06.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, призначити до судового розгляду на 27 вересня 2021 року на 13 годину 30 хвилину приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого.

У задоволенні клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин, строком на 60 днів до 17 листопада 2021 року включно.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: не відлучатися з м. Києва без дозволу суду; повідомляти суд про зміну місця свого проживання.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.
Звільнити обвинуваченого ОСОБА_3 з-під варти в залі суду негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя