Справа № 307/2275/20
Провадження №1-кп/307/773/20
УХВАЛА
20 серпня 2021 року Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді ОСОБА_1

з участі: секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

представника потерпілої ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6

ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

перекладачки ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, в режимі відеоконференції, кримінальне провадження за № 0000176, про обвинувачення ОСОБА_10 у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 27 - п. 11 ч. 2 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Тячівського районного суду знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

У зв`язку з відкладенням судового засідання прокурор просить продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою на 60 днів, так як відсутні обставини, які б свідчили про зменшення ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Потерпіла та її представник клопотання прокурора підтримали.

Захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вважають, що у задоволенні клопотання слід відмовити, так як воно не обґрунтоване, будь-які ризики відсутні. Просять обрати відносно ОСОБА_11 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Заявили клопотання про призначення повторної, стаціонарної, комплексної судової психолого-психіатричної експертизи. На вирішення якої поставити наступні запитання.

Чи міг ОСОБА_12 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на момент вчинення інкримінованих йому діянь ?

Чи страждав ОСОБА_12 на момент вчинення інкримінованих йому діянь і чи страждає на даний час психічними розладами?

Які індивідуальні психологічні особливості ОСОБА_13 ?

В якому психо-емоційному стані перебував ОСОБА_11 на момент вчинення інкримінованих йому діянь та в якому психо-емоційному стані перебуває на даний час?

Чи відбулися психологічні зміни в структурній особистості ОСОБА_11 та в якому зв`язку вони знаходяться з обставинами кримінального провадження?

Чи потребує ОСОБА_12 застосування засобів медичного характеру, якщо так то яких саме?

Прокурор, потерпіла та її представник відносно клопотання захисників заперечують.

Обвинувачений ОСОБА_12 клопотання захисників підтримав.

Заслухавши думку учасників судового провадження суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою підлягає задоволенню, а в задоволенні клопотань захисників слід відмовити з наступних підстав.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі "Гарькавий проти України" зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У відповідності до ст. 5 п. "С" Конвенції нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Згідно із позицією Європейського суду при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою суд повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи, характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке може бути призначено в результаті засудження.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_12 обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі до 15 років, є громадянином Грузії, перебуває на території України згідно посвідки на тимчасове проживання термін якої закінчився 26.03.2020 року, вчинив передбачуване кримінальне правопорушення під час розгляду судом іншого кримінального провадження відносно нього. Тому існують ризики, що він може переховуватися від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення, знаходячись на волі може незаконно впливати на свідків чи потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Беручи до уваги наведене суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно статті 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо: встановлення причин смерті; встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України; визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.
Відповідно до статті 332 цього ж Кодексу під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.
Про порушення своїх прав через відсутність під час проведення експертизи перекладача ОСОБА_11 не заявляв, ні під час досудового розслідування, ні під час судового розгляду. Згідно п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК України обов`язковим є призначення експертизи для визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності. На даний час сторона захисту таких відомостей суду не надала. Наявність у сторони захисту сумніву щодо встановлення та доведеності мотиву передбачуваного злочину не може бути підставою для призначення стаціонарної, комплексної судової психолого-психіатричної експертизи.

За таких обставин, підстав для задоволення клопотання захисниківа суд не знайшов.

На підставі викладеного, керуючись стст. 177, 178, 183, 194, 200, 369 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В:
Запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_10 у виді тримання під вартою без визначення розміру застави продовжити до 24.00 год. 18.10.2021 року.

У задоволенні клопотань захисників про брання відносно ОСОБА_14 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та про призначення повторної стаціонарної, комплексної судової психолого-психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1