У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло вищевказане клопотання, яке обґрунтовано наступним.

Органом досудового розслідуванням проводиться досудове розслідування про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.246 КК України, відомості щодо яких внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000232 від 08.09.2021. В ході огляду місця події 08.09.2021 було виявлено та вилучено майно, а саме, 24 зрізані стовбури дерев породи бук, що знаходились в лісосіці, транспортний засіб трактор д.н.з. НОМЕР_1 , бензопилу «Husgvarna 365», 40 зрубаних дерев породи бук, що знаходились на верхньому складі лісництва, автомобіль марки «Татра», д.н.з НОМЕР_2 з причіпом д.н.з. НОМЕР_3 .

Беручи до уваги викладене, в органу досудового розслідування наявні підстави для застосування в межах досудового розслідування вказаного кримінального провадження одного з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а саме арешту майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя виходить з наступного.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, та може бути застосований на підставі ухвали слідчого судді за результатами звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна.

Частиною 2 статті 171 КПК України встановлені вимоги до такого клопотання, зокрема, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ст. 173 ч. 2 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування , передача майна.

У поданому прокурором клопотанні не зазначено про мету та підстави накладення арешту на вилучене майно, а також клопотання в цій частині взагалі не містить будь-якого обґрунтування, не зазначено, для запобігання якому ризику необхідно накласти арешт та хто саме може знищити речові докази, не надано документів, які підтверджують право власності на майно, зокрема, транспортні засоби.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Таким чином, позаяк подане прокурором клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, таке підлягає поверненню прокурору із наданням строку в сімдесят дві години для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, - повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити строк сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання про арешт майна.

Роз`яснити, що тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1