У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні № 000002272 від 16.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13.12.2021 року прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , а саме будівельну рулетку марки «Sline» чорно-синього кольору довжиною 5м, яку поміщено до сейф пакету № 7352349 із забороною права відчуження, користування та розпорядження.

В обґрунтування даного клопотання прокурор зазначає, що в період часу з 21.00 год. 15.11.2021 по 07.00год. 16.11.2021 невстановлена особа, перебуваючи поблизу будинку №111, що по вул. Кам`янецькій, у м. Хмельницькому, таємно, шляхом пошкодження замка, проникла до автомобіля марки ВАЗ 2104, д.н.з. НОМЕР_1 , звідки викрала лазерну рулетку 40мм, рулетку 15 м та відеореєстратор марки "Cyclone", чим спричинила ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 2400 грн.

16.11.2021 слідчим СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області розпочато досудове розслідування та внесено відомості до ЄРДР за № 0002272 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

03.12.2021 під час проведення огляду ОСОБА_4 добровільно видав будівельну рулетку марки «Sline» чорно-синього кольору довжиною 5м, яку поміщено до сейф пакету № 7352349

03.12.2021 постановою слідчого указані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що вилучене майно є викраденими та належать потерпілому у кримінальному провадженні ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 06.12.2021 р. повернуто клопотання слідчого про арешт указаного майна у кримінальному провадженні № 000002272 з підстав недотримання вимог ч.2 ст.171 КПК України, зокрема необґрунтованості клопотання та відсутності у ньому вказівки на визначені законом заборони, які слід встановити на вищевказане майно із встановленням строку 72 години для усунення недоліків.

Указані в ухвалі слідчого судді у поданому клопотанні прокурор усунув.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте, в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, повідомлений про розгляд справи телефонограмою.

На підставі ч.1 ст.172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши надані матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до п.1, 2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За положеннями ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправних шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вилучені речі відповідають критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки можуть бути предметом кримінального правопорушення, а також зберегли на собі його сліди, та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно із ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Отже, обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

Такий захід забезпечення кримінального провадження не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Накладення арешту на указане майно є тимчасовим заходом.

У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.

У силу ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Як вбачається із прохальної частини клопотання, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно із застосуванням заборон відчуження користування та розпорядження його власнику.

Водночас у клопотання відсутнє обґрунтування необхідності накладення арешту на вказане майно шляхом застосування усіх визначених законом заборон.

Зважаючи на кваліфікацію розслідуваного кримінального правопорушення,слідчий суддя не вбачає підстав встановлювати заборону користування указаним майном його власнику.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково

Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження на тимчасово вилучене майно у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , а саме будівельну рулетку марки «Sline» чорно-синього кольору довжиною 5м, яка належить потерпілому ОСОБА_5 .

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя