Справа № 589/3423/21
Провадження № 1-кс/589/1093/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 серпня 2021 року м. Шостка

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 ,
за участі:
секретаря судового засіданні ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання слідчого слідчого відділу Шосткинського районного управління ГУ Національної поліції в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000644 від 17.08.2021 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий в межах кримінального провадження №0000644 від 17.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, звернувся до суду із клопотанням про арешт майна, а саме : на видані свідком ОСОБА_5 два листа заліза розміром 1мХ1,8м та лист заліза розміром 1мХ2,3м, виданий ОСОБА_6 .
В обґрунтування вказаного клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Шосткинського районного управління поліції ГУНП в Сумській області перебуває кримінальне провадження №0000644 від 17.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Зважаючи вищевикладене, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
На даний час вказане майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, і зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, має значення для кримінального провадження як речових доказів, та може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
В судове засідання слідчий не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК, тимчасово вилученим майном, серед іншого, можуть бути речі, якщо вони виготовлені, пристосовані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, набуті кримінально протиправних шляхом.
Частиною 2 статті 168 КПК визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватись під час огляду, що у силу ч. 5 ст. 171 КПК покладає на слідчого обов`язок звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення на таке майно арешту.
Статтею 131 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи;існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.
Досліджуючи існування на момент розгляду клопотання про накладення арешту зазначених складових, слідчий суддя відмічає, що наданими слідчим матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 286 КК України.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
У силу ч.2 ст. 170 КПК арешт майна допускається, серед іншого, з метою збереження речових доказів.
Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи, якщо воно відповідає зазначеним у ст. 98 КПК критеріям.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження
Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного у клопотанні майна, оскільки вказані речі містять на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а тому щодо даного майна є підстави для арешту.
Керуючись ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Шосткинського районного управління поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000644 задовольнити.
Накласти арешт на видані свідком ОСОБА_5 два листа заліза розміром 1мХ1,8м та лист заліза розміром 1мХ2,3м, виданий ОСОБА_6 , шляхом обмеження права відчуження, користування та розпорядження вказаним майном, з метою збереження речових доказів.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1