Справа № 761/3757/22
Провадження № 1-кс/761/2405/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП №3 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шахтарськ Донецької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000375 від 30 січня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП №3 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000375 від 30 січня 2022 року.
Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що СВ ВП №3 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження №0000375 від 30 січня 2022 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
01.02.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0000375 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, а саме: що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити новий умисний тяжкий або особливо тяжкий злочин із застосуванням насильства.
Також, клопотання обґрунтоване тим, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється тим, що жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, у зв`язку із чим слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав зазначених у ньому, просив його задовольнити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з метою запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, зауважив, що відносно ОСОБА_4 скеровано до Шевченківського районного суду м. Києва 2 обвинувальні акти, а тому більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував щодо клопотання, зауважив, що наміру переховуватись від органів досудового розслідування та суду немає, пояснив обставини вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступного висновку.
В судовому засіданні встановлено, що СВ ВП №3 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадження №0000375 від 30 січня 2022 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
01.02.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0000375 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , та причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 29.01.2022; протоколом огляду від 29.01.2022; протоколом огляду від 01.02.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 30.01.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з додатками від 01.02.2022; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_7 від 01.02.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 30.01.2022; , іншими матеріалами в їх сукупності.
Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.
При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.
Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2
ст.187 КК України.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.
При аналізі питання наявності зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_4 , який раніше судимий, притягується на даний час до кримінальної відповідальності за інші кримінальні правопорушення, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке може бути призначене, отже існують ризики, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин.
Зазначені ризики є суттєвими, і як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_4 будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.
Наявність у підозрюваного ОСОБА_4 місця проживання, роботи, з урахуванням наведених вище факторів не зменшують існування зазначених ризиків.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань, які обумовлюють необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення та суворість можливого покарання за вчинений злочин, не дають підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Крім того, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначає розмір застави ОСОБА_4 , оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину, пов`язаного з погрозою застосування насильства, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Враховуючи викладене, керуючись 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 визначити до 01 квітня 2022 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя