БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/819/21
Провадження № 1-кп/730/88/2021
У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"06" жовтня 2021 р. м.Борзна
Суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

представника потерпілих ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Борзні у порядку, передбаченому статями 314, 315, 316 КПК України, обвинувальний акт, а також клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000447 від 08.08.2021 року, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Тростянка Борзнянського району Чернігівської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, непрацюючого, студента Чернігівського професійного будівельного ліцею, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.286-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27 вересня 2021 року до Борзнянського районного суду Чернігівської області з Чернігівської обласної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000447 від 08.08.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 3 ст.286-1 КК України.

30 вересня 2021 року ухвалою Борзнянського районного суду Чернігівської області у вказаному провадженні призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 КПК України у підготовчому судовому засіданні на обговорення учасників судового провадження поставлено питання щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Прокурор у судовому засіданні просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду і викликати в судове засідання учасників процесу та свідків згідно реєстру, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, немає, розгляд справи повинен здійснюватися у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачений, захисник, потерпілі та їх представник не заперечували проти призначення провадження для розгляду у відкритому судовому засіданні.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали обвинувального акта з додатками, з огляду на відсутність підстав для прийняття інших, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, рішень, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Кримінальне провадження підсудне Борзнянському районному суду Чернігівської області відповідно до статей 32-33 КПК.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.

Обвинувальний акт, реєстр матеріалів були вручені обвинуваченому, що ним не заперечувалося в судовому засіданні.

Під час проведення підготовчого судового засідання також встановлено, що угода про визнання винуватості у порядку статей 468, 469, 470, 472-475 КПК України до суду не надходила.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 4-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КПК України, або повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.

Підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено, клопотань від учасників судового провадження про розгляд справи у закритому судовому засіданні не надходило.

Таким чином, беручи до уваги, що у підготовчому судовому засіданні жодних обставин, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не встановлено, суд під час підготовки до судового розгляду, вчинивши всі необхідні для підготовки судового розгляду дії, завершує підготовку до судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України, суд після завершення підготовки до судового розгляду постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Крі того, згідно з вимогами ч. 3 ст. 315 KПК під час підготовчого провадження суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. Під час розгляду таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II КПК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Копію даного клопотання з доданими документами обвинувачений та захисник отримали поштовим шляхом за декілька днів до розгляду клопотання. Судом вказане клопотання розглянуто у відповідності до вимог статті 184 КПК.

Прокурор вважає, що наявні та продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватись від суду, враховуючи тяжкість покарання, а також впливати на потерпілих та свідків.

Захисник обвинуваченого заперечив проти задоволення вказаного клопотання, зазначив, що усі ризики є необґрунтованими та є припущенням прокурора, жодних доказів того, що обвинувачений може впливати на свідків та потерпілих немає, як й немає даних, що обвинувачений буде ухилятися від суду. Одночасно вказує, що цілодобовий арешт не дозволяє обвинуваченому проходити лікування, яке він потребує після ДТП. В зв`язку з чим просить обрати особисте зобов`язання. Крім того, зауважив на багатьох помилках у клопотанні, а саме в частині кінцевої дати запобіжного заходу, переліку зазначених ризиків. Додатково зазначив, що обов`язок, що стосується здачі закордонного паспорту неможливо виконати, оскільки обвинуваченому такий не видавався.

Обвинувачений підтримав захисника.

Потерпілі та їх представник підтримали думку прокурора.

Обговоривши у судовому засіданні питання доцільності продовження строку тримання під домашнім арештом, вислухавши думку прокурора, захисту, представника потерпілих та потерпілих, про необхідність продовження обвинуваченому строку тримання під домашнім арештом, виходячи з тяжкості злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд дійшов таких висновків.

У вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.286-1 КК України, обвинувачується ОСОБА_4 , якому 08.08.2021 року повідомлено про підозру.

Ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 10.08.2021 року обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту визначено до 08.10.2021 року.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України - запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали суду.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Щодо обґрунтованої підозри слід зазначити, що, оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Причому, факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Як убачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 може бути причетний до тих подій, які йому інкримінуються.

Щодо ризиків кримінального провадження, то прокурор зазначає про ризик переховування та ризик впливу на свідків та потерпілих.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Щодо ризиків у цьому кримінальному провадженні, то заявлені прокурором ризики заслуговують на увагу.
Щодо існування ризику за п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, то суд погоджується з прокурором, що ОСОБА_4 обвинувачується, у тому числі, у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, в розумінні Кримінального кодексу України злочин, інкримінований обвинуваченому, є тяжким, а тому при визначенні імовірності переховування обвинуваченого від суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України також слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченомуу разі визнання його винуватим у злочині, у вчиненні якого він обвинувачується. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Також суд погоджується з доводами прокурора щодо наявного ризику незаконного впливу обвинуваченого на свідків та потерпілих.

При встановленні наявності такого ризику суд враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто, допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На думку суду, з урахуванням обставин вчиненого, є велика вірогідність того, що обвинувачений буде мати реальну можливість впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні шляхом застосування певного психологічного тиску і спонукання їх до надання неправдивих свідчень, введення в оману суду та замовчування відомостей, які мають значення для даного кримінального провадження.

Одночасно, суд враховує той факт, що вчинене кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

З огляду на ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами і інтересами окремої особи (обвинуваченого) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.

Отже, на даному етапі обмеження прав особи, що має процесуальний статус обвинуваченого, та продовження запобіжного заходу, про що клопоче прокурор, спрямовано виключно на досягнення дієвості кримінального провадження, і не становить надмірного втручання у права і свободи цієї особи, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження.

Вирішуючи питання про задоволення клопотання слідчого, суд виходить з того, що продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту має найменший вплив на реалізацію прав і свобод людини, не становить непропорційного порушення прав людини, а, отже, таке втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження.

Таким чином, дотримуючись принципів, визначених Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів та оцінених в сукупності обставин, суд вважає за доцільне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді домашнього арешту з покладенням певних обов`язків, оскільки ризики, які передбачені статтею 177 КПК України, на даний момент ефективно усунуті застосуванням до обвинуваченого запобіжного заходу у саме виді домашнього арешту, а також, враховуючи, що такий захід забезпечення кримінального провадження цілком спроможний на даний час забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

На думку суду, на даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів, про що клопоче захист, не може запобігти ризикам, раніше врахованим судом під час обрання обвинуваченому запобіжного заходу, жодних обставин, які б свідчили про можливість зміни обвинуваченому запобіжного заходу, не встановлено.

Що стосується строку дії запобіжного заходу, а також наявності ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також покладення обов`язків щодо явки та повідомлення, в тому числі, прокурора, то прокурор в судовому засіданні пояснив, що це є технічною помилкою у тексті клопотання, а тому це не треба брати до уваги.

Що стосується твердження захисту про необхідність проходження лікування обвинуваченому, а також погіршення його стану здоров`я, то вказані доводи суд відкидає, оскільки доказів цього суду не надано. З єдиної довідки, яку залучив захист, убачається, що це є направленням на МРТ, як зазначено планове, без рекомендованого терміну надання послуги. Враховуючи відсутність рекомендацій лікування, а також оперативності проведення процедури, суд не враховує дані доводи захисту. Крім того, обвинувачений не позбавлений можливості звернутися до суду, з клопотанням про дозвіл на відвідування лікарів.

В частині застосування обов`язків відносно обвинуваченого, то суд вважає необхідним їх продовжити частково в тому об`ємі, який визначено ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 10.08.2021 року, із врахування стадії кримінального провадження. Покладені на обвинувачення обов`язки за своєю суттю є пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для обвинуваченого, у зв`язку з чим їх застосування відповідає п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України.

Так, у відповідності до вимог КПК, слідчий, прокурор зобов`язані додати до клопотання копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання.

У цьому провадженні, прокурором надано лише копію ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу.

В судовому засіданні обвинувачений та захист зазначили, що закордонний паспорт не отримувався. Доказів зворотного прокурором не надано, а тому, суд вважає, що вказане зобов`язання не може бути застосоване до обвинуваченого, оскільки його неможливо виконати.

Крім того, під час встановлення особи обвинуваченого, судом встановлено, що у нього було вилучено паспорт громадянина України.

З даного приводу суд звертає увагу, що відповідно до п. 1 «Положення про паспорт громадянина України та про паспорт громадянина України для виїзду за кордон» паспорт є документом, що підтверджує громадянство України. Згідно п. 23 вказаного положення забороняється вилучення у громадянина паспорта. А тому паспорт громадянина України підлягає поверненню обвинуваченому.
Також, в судовому засіданні прокурором заявлено цивільні позови.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 36 КПК прокурор уповноважений пред`являти цивільний позов в інтересах держави та громадян, які через фізичний стан чи матеріальне становище, недосягнення повноліття, похилий вік, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права, у порядку, передбаченому цим Кодексом та законом.

Відповідно до ст. 61 КПК цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Згідно ст. 128 КПК особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.

Враховуючи викладене, є усі підстави для долучення цивільних позовів.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Частиною 2 ст. 316 КПК України передбачений граничний строк для призначення судового розгляду, зокрема, судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 134, 314, 315, 316, 369, 372, 381, 382 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000447 від 08.08.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.286-1 КК України, у відкритому судовому засіданні, яке відбудеться 27 жовтня 2021 року о 14 год. 30 хв.
Кримінальне провадження розглядати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
В судове засідання викликати учасників кримінального провадження, свідків згідно реєстру.
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу ОСОБА_4 задовольнити частково.
Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , обраного ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 10.08.2021 року, на 60 діб.
Продовжити строк дії наступних обов`язків:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- цілодобово не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому що в разі невиконання ним вищевказаних зобов`язань до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвалу про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для негайного виконання до органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого для негайної постановки на облік обвинуваченого, про що повідомити суд і прокурора.
Ознайомити та вручити обвинуваченому під розписку копію ухвали про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.
Визначити строк дії ухвали суду до 05.12.2021 року включно.
Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня оголошення ухвали; у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.
Повний текст ухвали проголошено 08.10.2021 року о 09.00 годині.

Суддя ОСОБА_1