Справа № 206/3964/21
Провадження № 1-кс/206/363/21
У Х В А Л А

04.09.2021в залі суду в м. Дніпро слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровська, громадянин України, маючий середню освіту, не одружений, не працюючий, не маючий на утриманні неповнолітніх або малолітніх дітей, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

за участі:
слідчого ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

04 вересня 2021 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська звернулась прокурор Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 .
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що у провадженні слідчого відділу ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000344 від 03.09.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено, що 02.09.2021, о 23 годині 50 хвилин, ОСОБА_3 перебуваючи біля території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин з господарем вказаного домоволодіння ОСОБА_7 , маючи злочинний умисел, направлений на пошкодження шляхом підпалу, належного останньому та ОСОБА_8 автомобілю марки «OPEL» моделі «OMEGA», зеленого кольору, 1993 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , який був припаркований біля вказаного домоволодіння, підійшов до лівої частини зазначеного автомобілю, з боку водійських дверей, та за допомогою заздалегідь заготовлених предметів (фрагментів газетного паперу, поліетиленового мішка та запальнички), підпалив автомобіль та відійшов від нього.
Після чого, зрозумівши, що вказаний автомобіль не загорівся,
ОСОБА_3 продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на пошкодження, шляхом підпалу, знову підійшов до автомобілю марки «OPEL» моделі «OMEGA», зеленого кольору, 1993 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 та за допомогою повітря легенів, роздув вогонь, після чого залишив місце події.
Внаслідок вище вказаних умисних незаконних дій ОСОБА_3 було пошкоджено моторний відсік, ліве переднє колесо, фару та приборну панель належного потерпілому ОСОБА_7 та ОСОБА_8 автомобілю марки «OPEL» моделі «OMEGA», зеленого кольору, 1993 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , внаслідок чого даний автомобіль було приведено в непридатний стан.
На підставі викладеного прокурор просить суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.
Слідчий у судовому засіданні виклав обставини даного кримінального правопорушення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_3 повністю визнав причетність у даному кримінальному правопорушенні, пояснив, що вчинили його разом зі свідком ОСОБА_9 . Також повідомив, що з дитинства має вроджену катаракту. Просив не застосовувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Вислухавши слідчого, пояснення підозрюваного, доводи захисника, прокурора, дослідивши подані матеріали, приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про обрання забіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 .
Судом встановлено, що 03.09.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості, що 03.09.2021 о 00:37 годин надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_10 умисно пошкодив шляхом підпалу автомобіль марки «Опель омега» е/з НОМЕР_1 , який знаходився біля будинку №38 по вул. Марії Приймаченко, м. Дніпро, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду (ЖЄО 13226) (а.с. 4).
Як вбачається з тимчасового посвідчення № НОМЕР_2 , виданого Індустріально-Самарським ОРВК 02 квітня 2012 року, ОСОБА_3 визнаний непридатним до строкової служби з виключенням із військового обліку (а.с. 36). Цей документ, хоча і не конкретизує, але підтверджує наявність значних проблем зі здоров`ям у ОСОБА_3 .
Відповідно до протоколу допиту свідка, з показів матері підозрюваного ОСОБА_11 вбачається, що приблизно з 2015 року, ОСОБА_3 знаходиться під наглядом лікаря-психіатра, неодноразово проходив лікування у психіатричній лікарні, вживав наркотичні засоби (а.с. 42-44).
В порядку ст.208 КПК України ОСОБА_3 був затриманий 03.09.2021 року о 02 год. 30 хв.
03.09.2021 року ОСОБА_3 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.
Копію клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із доданими матеріалами було вручено ОСОБА_3 04.09.2021 року о 09 год. 15 хв..В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі"Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28.10.94, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Крім того, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У відповідності до ст. 176 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
За змістом ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Положеннями ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2, ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України , тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять рок ів.
Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Врахувавши дійсні обставини справи, враховуючи стан здоров`я підозрюваного та визнання ним вини, слідчий суддя за таких обставин, вважає обґрунтованим та достатнім запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки підозрюваний має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 131, 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197,211, 309,310,369-372,376 КПК України, -
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання прокурора Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою відмовити.
Обрати стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці.
Заборонити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати місце проживання, а саме адресу: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Прибувати за кожною вимогою слідчого чи процесуального прокурора до суду, органів досудового розслідування, для проведення процесуальних дій.
Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Не спілкуватися зі свідками та підозрюваними, потерпілими, які проходять по даній справі.
Зазначені обов`язки діють два місяці, по 03 листопада 2021 року включно.
Роз`яснити ОСОБА_3 , що у разі невиконання покладених на нього цією ухвалою обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Контроль за виконанням умов домашнього арешту покласти на слідчих групи слідчих, які здійснюють досудове розслідування.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1