Єдиний унікальний номер 205/406/22
Єдиний унікальний №205/406/2022
Провадження №1-кс/205/63/2022
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2022 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000054, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 ККУкраїни, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Синельниково, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, має середню світу, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

перевіривши надані матеріали клопотання, наглядового провадження та дослідивши докази по даних матеріалах,

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилається на те, що в провадженні СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000054, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 ККУкраїни.

В межах розслідування вказаного кримінального провадження органом досудового розслідування встановлено, що 16.01.2021 року близько 13 год. 00 хв. ОСОБА_5 , знаходився за місцем свого проживання, в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , де, під час вживання алкогольних напоїв зі своєю дружиною, ОСОБА_7 , між ними на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин виник словесний конфлікт, в ході якого, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на вбивство ОСОБА_7 , тобто умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вбивство ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в приміщенні зальної кімнати квартири АДРЕСА_2 ,16.01.2022 року приблизно о 13 год.30 хв., діючи умисно, протиправно, бажаючи настання смерті потерпілій ОСОБА_7 , наніс їй численні удари кулаками рук та ногами по голові, тулубу, верхніх та нижніх кінцівках, спричинивши ушкодження, відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № 108 від 17.01.2022 року у вигляді сумісної тупої травми тіла, шок, інші уточнені травми із залученням декількох ділянок тіла, від яких потерпіла ОСОБА_7 померла на місці, а саме, в приміщенні зальної кімнати квартири АДРЕСА_2 .

Вказані дії ОСОБА_5 кваліфіковані як злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

16.01.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 17.01.2022 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді цілодобово домашнього арешту, посилаюсь на недоведеність прокурором ризиків вчинення підозрюваним протиправної поведінки, та наявність міцних соціальних зв`язків і постійного місця проживання підозрюваного.

Заслухавши думки учасників провадження, дослідивши клопотання і матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч. 1ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи із наявних та наданих слідчому судді матеріалів провадження, зокрема, довідки виданої КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово- медичної експертизи» ДОР від 17.01.2022 року; протоколу огляду місця події від 16.01.2022 року; протоколу огляду трупа від 16.01.2022 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 17.01.2022 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 17.01.2022 року; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 17.01.2022 року; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколу проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 ; речових доказів та інших матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя, доходить висновку, що вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України (ризику переховування від органів досудового розслідування та суду) та п.3 ч.1 ст.177 КПК України (ризику незаконного впливу на свідків та потерпілу особу у цьому ж кримінальному провадженні).

В даному випадку слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо того, що тяжкість можливого покарання сама по собі може бути суттєвим мотивом та підставою для підозрюваної особи переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Встановлені слідчим суддею обставини у сукупності з тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі доведення його вини, свідчать про існування цілком обґрунтованого ризику та наявності у підозрюваного реальної можливості переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Також слідчий суддя звертає увагу і на те, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків в даному випадку враховується встановлена КПК України процедура отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Оскільки підозрюваному відомі особи свідків, суд вважає, що прокурором доведено, що ризик впливу на свідків не можна повністю виключити й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, у зв`язку із чим слідчий суддя враховує цей ризик як наявний, та вживає відповідні заходи забезпечення, щоб запобігти цьому ризику.
Таким чином, враховуючи характер і тяжкість злочину, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 та дані про його особу, які свідчать про відсутність будь-яких стримуючих факторів, які б переконували слідчого суддю в тому, що він не буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду у даному кримінальному провадженні, чи не буде намагатись впливати на свідків, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що в даному випадку жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризиків, а при обранні відносно підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, останній із високою долею ймовірності може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою уникнення від кримінальної відповідальності чи здійснити спробу переховування від органів досудового розслідування та суду.

При цьому, не підлягають застосуванню запобіжні заходи, такі як: порука, особисте зобов`язання, застава, виходячи з оцінки тяжкості інкримінованого правопорушення, відсутності поручителів.
Оскільки у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаних ризиків та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, тому вказане клопотання підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
1. Клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню № 0000054, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України - задовольнити.
2. Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Синельниково, Дніпропетровської області, громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 діб, тобто до 18 години 20 хвилин 14 березня 2022 року включно.

3. Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвалу мені оголошено та копію вручено: _________________ 2022 року.

___________________________/____________________/