У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.10.2021 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
учасників кримінального провадження:
потерпілого ОСОБА_6 ,
представника потерпілого ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Біла Церква клопотання адвоката ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0001711 від 22.07.2021 року, за обвинуваченням:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мощене Гайворонського району Кіровоградської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, працюючого на посаді двірника господарського відділу Коледжу хореографічного мистецтва «Київська муніципальна академія танцю імені Сержа Лифаря» зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286 КК України,-
У С Т А Н О В И В :

1.Стислий опис судового провадження та позиції учасників.

31 серпня 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0001711 від 22.07.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 вересня 2021 року у вказаному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

Відповідно до положень ст. 314 КПК України першочерговим завданням підготовчого судового засідання є вирішення питання про можливість призначення судового розгляду, у зв`язку з чим, суд з`ясовує, чи наявні підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 1 ст. 314 КПК України.

З цією метою, у підготовчому судовому засіданні судом було з`ясовано думку учасників судового провадження щодо вказаних питань.

В підготовчому судовому засіданні від захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 надійшло клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.286 КК України на підставі ст.46 КК України, у зв`язку із примиренням винного з потерпілим, оскільки обвинувачений повністю визнає свою провину, щиро розкаявся, примирився з потерпілим, відшкодував в повному обсязі моральні збитки.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника, зазначив, що визнає свою провину, відшкодував завдані збитки, примирився з потерпілим, розуміє суть обвинувачення та не заперечує проти закриття кримінального провадження з підстав передбачених ст.46 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засідання підтримав заяву захисника щодо звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст.46 КК України, оскільки останній визнав свою провину, щиро розкаявся, примирився з потерпілим, шкода відшкодована.

Потерпілий ОСОБА_6 та його представник ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні підтримали клопотання захисника та просили його задовольнити, подавши письмову заяву про відсутність заперечень щодо закриття кримінального провадження.

2. Короткий виклад обвинувачення згідно обвинувального акту.

Так, 18.07.2021, близько 07 години 30 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи за кермом технічно-справного автомобіля марки ВАЗ 2107 р.н.з. НОМЕР_1 та рухаючись 109 км автодороги М-05 «Київ - Одеса» в напрямку м. Київ повинен був дотримуватись вимог Правил дорожнього руху України, затверджених постановою КМУ № 1306 від 10 жовтня 2001 року, введеними в дію 01 січня 2002 року (далі по тексту ПДР України), в тому числі п. 2.3.б) ПДР України, згідно з яким «Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі». Однак, в супереч вимогам п. 10.1 ПДР України, згідно з яким «Перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.», перед початком випередження вантажного автомобіля, який рухався в попутному напрямку, ОСОБА_4 не в повній мірі переконався в безпечності маневру проявив неуважність, та в ході виконання випередження не виконав вимоги дорожнього знаку 5.24.2 «Зміна напрямку руху на дорозі з розділювальною смугою» та проігнорував дорожню розмітку, допустив виїзд на зустрічну смугу руху. В подальшому, виконуючи маневр обгону, в супереч вимог п. 12.3 ПДР України, згідно з яким «у разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди» при виявленні небезпеки для руху зустрічного автомобіля марки ВАЗ 2101 р.н.з. НОМЕР_2 не своєчасно зупинив керований транспортний засіб, в наслідок чого відбулось їх зіткнення.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди водій автомобіля марки ВАЗ 2101 р.н.з. НОМЕР_2 - ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді двобічних переломів ІІІ-VII ребер, двобічних переломів хрящової частини ребер, забою верхньої частки правої легені, саден грудини та правого передпліччя, що відноситься до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості.

Порушення водієм ОСОБА_4 вимог п. 2.3.б), 10.1, та 12.3 ПДР України перебувають в прямому причинному зв`язку із вчиненням дорожньо-транспортної пригоди та настанням наслідків у вигляді спричинення тілесних ушкоджень середньої тяжкості потерпілому ОСОБА_6 .

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

3. Обґрунтування правової позиції суду.

Заслухавши учасників кримінального провадження, які не заперечували щодо звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого у зв`язку із примиренням з потерпілим, вивчивши обвинувальний акт, суд приходить до висновку, що кримінальне провадження підлягає закриттю на підставі ст.46 КК України у зв`язку із примиренням винного з потерпілим з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.44 КК України особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Відповідно до вимог ст.46 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим і відшкодувала заподіяні нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Санкція частини 1 статті 286 КК України «Порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керують транспортними засобами» передбачає покарання у виді штрафу від трьох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.

Відповідно до частини четвертої статті 12 КК України нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до вимог ч.1 ст.285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

За ч.3 ст.285 КПК України, обвинуваченому, який може бути звільнений від кримінальної відповідальності, повинно бути роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. У разі якщо обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, судове провадження проводиться в повному обсязі в загальному порядку.

Відповідно до вимог ч.4 ст.286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно ч.3 ст.288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно з п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 р. «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд повинен переконатися, що діяння, яке поставлено особі в провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також, що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбаченні КК України.

Згідно з п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 р. «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», примирення винної особи з потерпілим належить розуміти як акт прощення її ним в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. За наявності передбачених у ст.46 КК України підстав, звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Вирішуючи питання про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого ОСОБА_4 у зв`язку із примиренням обвинуваченого з потерпілим та закриття кримінального провадження з цієї підстави, суд враховує, що обвинувачений раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, не має судимостей, вчинене обвинуваченим кримінальне правопорушення належить до категорії необережного нетяжкого злочину, шкода морального характеру відшкодована, потерпілий претензій не має; про що свідчить відповідна заява, з потерпілим обвинувачений повністю примирився, сам обвинувачений не заперечує проти закриття кримінального провадження з цих підстав, а також, потерпілий не заперечував проти закриття кримінального провадження й звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити кримінальне провадження, зокрема, у випадку встановлення підстави, передбаченої п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України - у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_5 про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України та про закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України підлягає задоволенню.

4. Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при постановлені ухвали.

Запобіжний захід щодо обвинуваченого не обирався.

Цивільний позов у справі не заявлений.

Речові докази, які приєднані до матеріалів кримінального провадження слід вирішити в порядку ст.100 КПК України.

Суд враховував положення вимог ст. 124 КПК України, якою передбачено, що у разі ухвалення обвинувального вироку, суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта, а в даному кримінальному провадженні вирішується питання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1ст.286 КК України на підставі ст.46 КК України, тому судові витрати по справі, пов`язані із залученням експертів у сумі 2745,92 гривень, доцільно віднести на рахунок держави.

Керуючись статтями 12, 46, 286 КК України, статтями 284-288, 314, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання захисника ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням винного з потерпілим - задовольнити.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від кримінальної відповідальності на підставі статті 46 КК України у зв`язку з примиренням винного з потерпілим за вчинення необережного нетяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України та закрити кримінальне провадження, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0001711 від 22.07.2021 року на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Речові докази: автомобіль марки «ВАЗ 2107» д.н.з. НОМЕР_1 та автомобіль марки «ВАЗ 2101» д.н.з. НОМЕР_2 , які згідно постанови про визнання речовим доказом та передачу їх на зберігання від 22.07.2021 передані на відповідальне зберігання власникам ОСОБА_4 та ОСОБА_6 залишити власникам.

Процесуальні витрати за проведення судової експертизи № СЕ-19/111-21/36977-ІТ від 25.08.2021 року у розмірі 1372 (тисяча триста сімдесят дві) грн. 96 коп. та судової експертизи № СЕ-19/111-21/36981-ІТ від 26.08.2021 року у розмірі 1372 (тисяча триста сімдесят дві) грн. 96 коп. віднести на рахунок держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СуддяОСОБА_1