ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/377/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"01" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
захисник ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0011762 від 05.11.2017 по обвинуваченню:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст.187 КК України,-
в с т а н о в и в:
В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 60 днів, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, в тому числі і ризик втечі та вчинення кримінального правопорушення.

Захисник думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_7 , заперечував проти заявленого клопотання.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.
Пункт 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає право осіб, яких затримано або взято під варту, на перегляд процесуальних і матеріально-правових умов, які з точки зору Конвенції є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення їх свободи.
У пункті 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року зазначено, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.
При вирішенні питання продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує ступінь тяжкості злочину, інкримінованого ОСОБА_7 який є тяжким, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, а також те, що він тривалий час перебував у розшуку та порушив раніше обраний йому судом запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 183 КПК України такий запобіжний захід як «тримання під вартою» є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Вирішуючи питання доцільності продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує зазначені вище обставини та вимоги закону і вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
В зв`язку з викладеним суд вважає, що ОСОБА_7 слід продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою, в зв`язку з чим клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, суд

у х в а л и в:
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання (взяття) під вартою на строк шістдесят діб до 28 серпня 2020 року включно.
Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор» для виконання в частині продовжененя ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий

Судді