УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2021 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

в с т а н о в и л а:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на нерухоме майно, нежитлове приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 .

Обґрунтування клопотання:

Основну частина клопотання складає відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про перехід права власності та цитування статей КПК України, що регулюють питання накладення арешту на майно.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає конфіскації.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, якої визначено вимоги до клопотання про арешт майна, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, серед іншого, повинно бути зазначено:

1)підстави і мету відповідно до положень стаття 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання взагалі не містить підстави, мети та відповідного обґрунтування для накладення цього арешту, лише містить цитування змісту статті 170 КПК України, що не є необхідним, виходячи зі змісту ч.2 ст.171 КПК України.

Відомості до ЄРДР у даному кримінальному провадженні внесені 29.09.2021 року за №0000315, щодо вчинення кримінальних правопорушень за ч.3 ст.190 КК України, яка передбачає відповідальність за шахрайство, вчинене у великих розмірах, або шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки. Також, за ч.4 ст.358 КК України, яка передбачає відповідальність за використання завідомо підробленого документа.
Однак, зі змісту клопотання досудове розслідування здійснюється щодо «шахрайського заволодіння нежитловим державним приміщенням, з використанням підроблених документів». Взагалі КПК України не містить такого поняття як «шахрайське заволодіння». Стаття 190 КПК України чітко визначає що таке «шахрайство».
Також, необхідним є обґрунтування підстави та мети цього арешту.

Слідчий зазначає лише що нерухоме майно визнано речовим доказом, але арешт на майно тільки тому, що воно є речовим доказом, не передбачено накладати. Арешт накладається для забезпечення певної мети та для виконання певного завдання кримінального провадження, а тому слідчий повинен чітко обґрунтувати у клопотання мету, завдання арешту та обґрунтувати їх.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Оскільки клопотання про арешт майна не відповідає вимогам, визначеним ст.171 КПК України, то відповідно до ч.3 ст.172 КПК України підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а :

Клопотання повернути прокурору ОСОБА_4 .

Встановити строк у 72 години з моменту отримання вказаної ухвали прокурором ОСОБА_4 для усунення наявних у клопотанні недоліків.

Копію ухвали направити слідчому ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1