ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 196/1365/20
УХВАЛА

"20" жовтня 2021 р. смт Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглядаючи у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000055 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпропетровська, за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310, ч. 2 ст. 311 КК України, за участю прокурора ОСОБА_4 підсудного ОСОБА_3 і захисників адвоката ОСОБА_5 і ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Петриківського районного суду Дніпропетровської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000055 відносно ОСОБА_3 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310, ч. 2 ст. 311 КК України.

Ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 23.09.2021 продовжено обраний відносно ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 22.10.2021.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а також обставини, які слугували підставою для обрання зазначеного запобіжного заходу на стадії досудового розслідування на даний час не відпали та продовжують існувати, а саме те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, а отже може незаконно впливати на свідків та вчиняти інші дії, які будуть перешкоджати встановленню істини у справі, може ухилятися від суду та наявний ризик вчинення інших злочинів.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане до суду клопотання про продовження підсудному дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вказав на існування та продовження ризиків, що були підставою для обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник підсудного адвокати ОСОБА_5 заперечував проти даного клопотання прокурора з огляду на те, що прокурором не надано доказів існування ризиків для запобігання яким останній просить застувати винятковий запобіжний захід, а саме доказів, що ОСОБА_3 може переховуватись від суду, впливати на свідків та вчиняти інші правопорушення. Зважаючи на те, що апеляція на рішення суду від 23.09.2021 про продовження дії запобіжного заходу не розглянута, вважає за неможливе вирішення даного клопотання прокурора до закінчення апеляційного розгляду.

Захисник ОСОБА_6 , заперечували проти продовження дії запобіжного заходу відносно підсудного, вважаючи за можливе застосувати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Адвокат, підтримав твердження захисника ОСОБА_5 і посилається на порушення прокурором порядку подання клопотання про продовження дії запобіжного заходу, визначених в статтях 184 і 199 КПК України та відсутність доказів того, що інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підсудного.

Підсудний ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечуючи проти клопотання прокурора стверджує, що не має жодного наміру ухилятись від суду та впливати на свідків. Просить не продовжувати дію обраного йому запобіжного заходу.

Суд, вислухавши учасників кримінального провадження вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та наявність підстав для зміни, обраного запобіжного заходу підсудному ОСОБА_3 , виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
На досудовому слідстві відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

23.09.2021 ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області задоволено клопотання прокурора частково та продовжено обраний відносно ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується о 24:00 год. 22.10.2021.

На час вирішення питання про доцільність продовження тримання підсудного ОСОБА_3 під вартою судовий розгляд не закінчено, прийнято рішення про відкладення судового засідання.

Таким чином, суд зобов`язаний поставити на обговорення та вирішити по суті питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу продовженого строку, тобто до 22.10.2021 та не вирішення судом апеляційної інстанції скарги на попереднє рішення суду щодо запобіжного заходу не позбавляє суд обов`язку, визначеного ч. 3 ст. 331 КПК України.

Щодо твердження сторони захисту про порушення прокурором порядку подання до суду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слід зазначити наступне: клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу вручено підсудному ОСОБА_3 та його захисникам завчасно, за їх твердженням, часу для підготовки до вирішення такого клопотання по суті було достатньо, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 184 КПК.

При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підсудному ОСОБА_3 суд враховує наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України та інші обставини даного, кримінального провадження.

Так ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за один з яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 6-ти до 10-ти років з конфіскацією майна, що може свідчити про можливість ухилення обвинуваченого від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Суд вважає, що ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні не зменшився, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та усвідомлює невідворотність покарання за умови доведеності його вини, знає адреси мешкання свідків, при цьому покази не всіх свідків, як доказ досліджені судом.

Виходячи з характеру обвинувачення, суд вважає обґрунтованим твердження сторони обвинувачення про існування ризику продовження ОСОБА_3 протиправної діяльності та вчинення інших злочинів.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, суд, оцінюючи можливість зміни підсудному раніше обраного запобіжного заходу на не пов`язаний з тримання під вартою, вважає, що застосування до підсудного ОСОБА_3 запобіжного заходу, не пов`язаного із взяттям під варту, не зможе попередити ризики, встановлені ст. 177 КПК України, таким чином вважає доцільним продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Вирішуючи питання про можливість застосування застави та її розмір суд виходить з наступного.

Пунктом 2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що відносно особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, абз.2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Частиною 4 ст.182 КПК України визначено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Так враховуючи, положення п.2 ч.5 ст.182 КПК України, виходячи із обставин кримінального провадження, в контексті вирішення питання про продовження дії запобіжного заходу, даних про особу обвинуваченого та наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, суд приходить до висновку, що розмір застави, визначений п. 2 ч.5 ст.182 КПК України не зданий в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належне виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків.

Таким чином, суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі, що перевищує максимальний розмір застави, визначений п.2 ч.5 ст.182 КПК України та враховуючи майновий стан ОСОБА_3 суд приходить до висновку про необхідність визначення застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2021 року, що виходячи із такого розміру на момент розгляду клопотання в сумі 2 270 грн., дорівнює 454000 грн.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України у разі внесення застави покласти на підсудного обов`язки, визначені в ч. 5 ст. 194 КПК України

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 331 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу підсудному ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Продовжити обраний відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310, ч. 2 ст. 311 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 24:00 години 18 грудня 2021 року.

Визначити ОСОБА_3 заставу в розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454000 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі), яка може бути внесена як самим підсудним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області (реквізити - одержувач: ТУ ДСАУ у Дніпропетровській області, , банк одержувача: ГУ ДКСУ в м. Києві, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA0017442, призначення платежу: застава, як міра запобіжного заходу за (ПІП особи, за яку внесено заставу), постанова (найменування суду, номер справи, дата постанови), ПІП особи, яка вносила кошти).

У разі внесення застави покласти на підсудного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1.Не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, перебуває чи проживає без дозволу прокурора або суду.

2.Повідомляти прокурора або суд про зміну місця свого проживання або перебування.

Відповідно до ч. 3, 8 ст. 182, ч. 5 ст. 194 КПК України роз`яснити підсудному , що у разі невиконання своїх обов`язків як обвинуваченого, зокрема явки за викликом прокурора чи суду без поважних причин, чи неповідомлення про поважні причини неявки, чи відлучення із населеного пункту, в якому він зареєстрований, перебуває чи проживає без дозволу прокурора або суду, сума застави може бути звернута в дохід держави.

На ухвалу суду, в частині продовження та обрання строку дії запобіжного заходу, може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для обвинувачених, які перебувають під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їм копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1