Справа № 456/1236/19
Провадження № 1-кп/456/132/2021
УХВАЛА

судового засідання

10 грудня 2021 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду матеріали кримінального провадження №0000543 від 05.10.2018р., про обвинувачення ОСОБА_3 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 286 КК України,

за участю сторін та інших учасників кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

потерпілих: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

представники потерпілих: ОСОБА_10 ,

та клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи, -

встановив:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 286 КК України

Захисником обвинуваченого ОСОБА_5 подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання захисник покликається на те, що прокурором в якості доказу наявності повноважень прокурора в даному кримінальному провадженні надано суду постанову про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 05.10.2018, згідно якої старшим прокурором, а зокрема процесуальним керівником в кримінальному провадженні визначено прокурора ОСОБА_11 ..

Підписантом даної постанови, як вбачається з її змісту, є виконувач обов?язків прокурора прокуратури області старший радник юстиції ОСОБА_12 .

На обґрунтовані переконання сторони захисту підпис в даній постанові від імені ОСОБА_13 виконаний не ОСОБА_14 , а іншою особою, що вбачається зокрема із зразків підписів останнього в процесуальних документах, які є в розпорядженні сторони захисту та _ долучаються до матеріалів справи.

Тобто в даному випадку сторона захисту обґрунтовано стверджує, що при складенні вказаного офіційного документу, який подано прокурором на доведення наявності процесуальних повноважень прокурора, - мало місце підроблення підпису від імені виконувача обов`язків прокурора області старшого радника юстиції ОСОБА_13 іншими особами.

Наведене свідчить про те, що в сторони захисту виник обґрунтований сумнів у достовірності вказаного документу оскільки дані підписи різні за зовнішнім: виглядом та транскрипцією виконання.

Слід відмітити, що при виконанні окремих фрагментів підпису від імені ОСОБА_15 , в постанові від 05 жовтня 2018 року проглядається звивистість рухів, необгрунтовані зупинки пишучого приладу, що може свідчити про намагання невстановленої на даний час особи шляхом наслідування виконати підпис від імені ОСОБА_13 на бланку даного документа.

У випадку встановлення фальсифікації підпису, виконаного від імені ОСОБА_13 на вказаному документі, це свідчитиме безумовно про те, що такий є підроблений, а відтак . виконаний не ОСОБА_14 , а іншою особою, що в свою чергу свідчить про недопустимість доказів в даному к кримінальному провадженні отриманих під процесуальним керівництвом не уповноваженого прокурора.

Це в свою чергу свідчитиме про те, що були порушенні норми кримінального процесуального законодавства при проведенні досудового розслідування та докази, які подані прокурором на доведення винуватості нашого підзахисного фактично здобуті не уповноваженими слідчими, наслідком чого має бути визнання таких доказів недопустимими.

Також це свідчитиме й про те, що оголошення підозри, складення обвинувального акту, слідчі та процесуальні дії, які проведено під безпосереднім процесуальним керівництвом нібито уповноваженого прокурора, здійснено не уповноваженою на те особою.

Щодо належної процедури визначення прокурора та групи прокурорів, які здійснювали повноваження прокурорів у даному кримінальному провадженні, то слід зазначити, що застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права, передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) права на справедливий суд.

На підставі наведенного, просить клопотання задоволити та призначити в даному кримінальному провадженні судову почеркознавчу експертизу та на вирішення експертів поставити питання - Чи підпис від імені «Виконувача обов?язків прокурора області» ОСОБА_13 в постанові про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 05 жовтня 2018 року виконаний ОСОБА_14 , чи іншою особою?

Прокурор заперечив вимоги клопотання та пояснив, що заперечує проти проведення експертизи, подане стороною захисту клопотання це маразм, який спрямований виключно на затягування розгляду справи. Прокурор працює в даному відділу більше 15 років і йому достеменно відомо, яким чином підписується ОСОБА_16 , і він стверджує, що це його підпис.

Представник потерпілих ОСОБА_17 заперечив вимоги клопотання та вказав, що якщо сторона захисту вважає, що підпис на даній постанові вчинений не ОСОБА_18 то вона має право звернутися в органи ДБР та подати заяву про вчинення останнім кримінального правопорушення, яке буде належним чином розслідуване. Крім того, стороною захисту подані фотокопії зразків підписів ОСОБА_13 , а експертиза проводиться по оригіналах та зразках вільних підписів, яких в суду не має тому, дане клопотання є безпідставне та голослівне.

Потерпілий ОСОБА_19 просить відмовити в задоволенні клопотання захисника оскільки, в адвоката не має підстав заявляти дане клопотання.

Інші потерпілі просять відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

Стаття 1Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно вимог частин 1 та 2 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Частина 1 ст.242КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до частини 3 пункту 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п.3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5, встановлено, що коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень).

Крім того, захисником до клопотання не додано вільні, умовно вільні взірці підписів ОСОБА_13 , що позбавляє суд можливості виконати вимоги пунктів 1.3, 1.4 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998.

Також, на думку суду, призначення судової почеркознавчої експертизи у справі призведе лише до затягування розгляду справи та, як наслідок, порушення розумних строків її розгляду.

Окремо суд вважає за необхідне зазначити, що в даному випадку сторона захисту має право звернутися в правоохоронні органі із заявою про можливе вчинення ОСОБА_18 кримінального правопорушення і в межах розслідуваного кримінального провадження заявляти клопотання про проведення такої експертизи.

За таких обставин, судом не встановлено підстав для задоволення оголошеного в судовому засіданні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, а відтак в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 131, 132, 159-164, КПК України суд,

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення судової почеркознавчої експертизи в кримінальному провадженні №0000543 від 05.10.2018р., про обвинувачення ОСОБА_3 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 286 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1