Справа № 309/272/22
Провадження № 1-кс/309/48/22
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

18 січня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000256 внесеному до ЄРДР від 01.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.296 КК України про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

У порядку досудового розслідування кримінального провадження №0000256 внесеному до ЄРДР від 01.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.296 КК України до суду надійшло клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання вмотивовано тим, що 01.10.2021 приблизно о 13:00 год., ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 перебували на території зупинки автовокзалу по АДРЕСА_1 , де у них на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник конфлікт із ОСОБА_8 , який в цей час перебував на зупинці.

У ході конфлікту у ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник умисел на вчинення групою осіб грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю у формі нанесення ОСОБА_8 тілесних ушкоджень.

В подальшому, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи, що зупинка автовокзалу є громадським місцем, де перебувають інші відвідувачі, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, виявляючи зневажливе ставлення до громадського порядку, виказуючи зневагу до існуючих норм поведінки у суспільстві та моралі, з метою самоутвердження за рахунок інших осіб, протиставляючи себе іншим громадянам та суспільству нанесли ОСОБА_8 численну кількість ударів руками застигнутими в кулак по голові та тулубу від чого останній впав на бетонну поверхню. На зауваження сторонніх осіб не реагували, продовжували свої протиправні дії, наносили удари ОСОБА_8 удари ногами в область голови та тулуба, спричинивши останньому тілесні ушкодження у виді: наскрізної рани верхньої губи зліва, ЗЧМТ, струс головного мозку, забійні рани садна лівої частини обличчя, забійно - шкіряну гемотому лівої навколо орбітальної ділянки, рвану рану верхньої губи, забій грудної клітки та ліктя, травматичний вивих 25,26,27 зубів, після чого конфлікт було припинено сторонніми особами.

Дані тілесні ушкодження виникли внаслідок дії тупих твердих предметів, якими могли бути руки затиснуті в кулак та обуті ноги сторонньої особи, які діяли по механізму удару та тертя-ковзання і вкладаються в час пригоди, що мала місце 01.10.2021.

Відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 139/Х 27.10.2021 року тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струс головного мозку, ушитої рани потиличної ділянки голови, потягли за собою розлад здоров більше 6 днів, але менше 21 дня, і по цій ознаці згідно п. 2.3.3. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом МОЗ України №6 від 17.01.1995 року кваліфікуються як легке тілесне ушкодження з короткочасним розладом здоров`я.

Тілесні ушкодження у вигляді саден, забійної гематоми, вивиху 25,26,27 зубів відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 139/Х від 27.10.2021 потягли за собою розлад здоров`я не більше 6 днів і по цій ознаці згідно п. 2.3.5. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом МОЗ України №6 від 17.01.1995 року кваліфікуються як легке тілесне ушкодження що не спричинило короткочасного розладу здоров`я, чи незначної стійкої втрати працездатності.

14 грудня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

Постановою слідчого Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 від 23.12.2021 року досудове розслідування кримінального провадження №0000256 внесеного до ЄРДР від 01.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.296 КК України було зупинено, оголошено розшук підозрюваного ОСОБА_4 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: витягом з ЄРДР від 01.10.2021; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 14.12.2021 року; постановою про зупинення досудового розслідування та оголошення розшуку підозрюваного ОСОБА_4 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, посилаючись на наведені в ньому обставини, просила його задоволити.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 , його захисник ОСОБА_5 заперечили щодо обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки ОСОБА_4 від з`явлення до органу досудового розслідування він не ухилявся, перебував за кордоном на роботі, коли повернувся, то з`явився до органу досудового розслідування. Підстав для обрання цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 не має, ризики наведені прокурором є безпідставними.

Заслухавши доводи прокурора, захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали провадження, вважаю, що у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту слід відмовити, та обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання виходячи з наступного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. (ст. 178 КПК України).

Відповідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч.4 ст. 194 КПК України).

Оцінивши в сукупності всі доводи прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий суддя приходить до висновку, що такі ризики не доведені прокурором, як і не доведено під ставність зупинення кримінального провадження та оголошення розшуку підозрюваного ОСОБА_4 .

Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального передбаченого ч.2 ст. 296 КК України. Підозрюваний характеризується посередньо по місцю проживання, раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки одружений, проживає разом з дружиною, має на утриманні двох малолітніх дітей.

Слідчий суддя приходить до висновку, виходячи з вимог ч.4 ст. 194 КПК України про те, що слід відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту та обрати більш м`який запобіжний захід щодо ОСОБА_4 у виді особистого зобов`язання.

Особисте зобов`язання полягає у покладені на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, одруженого, працюючого сезонним робітником, раніше не судимого, уродженця с. Рокосово Хустського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_2 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням на нього наступних обов`язків:

- прибувати до слідчого, прокурора та в суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ознайомити та вручити підозрюваному ОСОБА_4 під розписку копію ухвали про обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1