Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/4460/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2021 слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Тбілісі, Грузія, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, маючого на утримані двох малолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, відомості про які 17.09.2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001687, -

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Подільського районного суду міста Києва звернувся слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 із клопотанням, погодженим з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .
На обґрунтування клопотання зазначено, що 17.09.2021, приблизно о 17 годині 20 хвилин, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився на передньому пасажирському сидіння автомобіля марки «Мазда 6», державний номер НОМЕР_1 , за кермом якого була цивільна дружина останнього (дані якої не встановлено). Вище вказаний автомобіль рухався по вул. Газопровідна в м. Києві в сторону вул. Стеценка в м. Києві в лівій смузі, при цьому не пропускаючи автомобілі по заду та не реагуючи на сигнали. Через один автомобіль позаду по тій же смузі в цей час рухався автомобіль потерпілого ОСОБА_8 , а саме «Шкода Октавія» д.н.з. НОМЕР_2 , який виконав обгін вказаного автомобіля по правій смузі та з метою уникнення зіткнення посигналив, після того продовжив рух.
Надалі, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення хуліганських дій із застосуванням предмету спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, ігноруючи існуючі в суспільстві правила та норми поведінки, аморально та зверхньо ставлячись до прав, свобод і законних інтересів громадян, безпричинно, діючи з особливою зухвалістю, яке проявилось в самоутвердженні за рахунок приниження інших людей, що виразилось в тому, що він, перебуваючи в салоні автомобіля «Мазда 6» державний номер НОМЕР_1 на передньому пасажирському сидінні, достовірно усвідомлюючи, що знаходяться у громадському місці, в присутності мешканців сусідніх будівель, розташованих по Газопровідна, 5 та знаючи, що при ньому знаходиться пістолет (спецзасіб) моделі «ФОРТ 12 РМ», тобто предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, дістав вказаний пристрій та здійснив прицільний постріл в автомобіль потерпілого, марки «Шкода Октавіа» д.н.з. НОМЕР_2 , в якому на той час знаходився потерпілий ОСОБА_8 на місці водія та пасажир ОСОБА_9 , після чого на лівій задній двері автомобіля марки «Шкода Октавіа» д.н.з. НОМЕР_2 залишилось пошкодження, а саме деформація металу у формі кола.
Після чого ОСОБА_6 з місця вчинення кримінального правопорушення зник.
Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в грубому порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю (хуліганство), вчинене із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Підстави підозрювати ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази: 1) протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 від 17.09.2021 року; 2) рапорт працівників патрульної служби від 17.09.2021 року; 3) протокол огляду місця події від 16.09.2021; 4) ілюстративна таблиця до протоколу огляду місця події від 16.09.2021; 5) протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 ; 6) протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.09.2021; 7) довідка до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.09.2021; 8) заява про долучення відео з відеореєстратора від 17.09.2021; 9) протокол огляду відео запису від 17.09.2021; 10) протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 17.09.2021 року; 11) протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 17.09.2021 року; 12) протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.09.2021; 13) довідка до протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.09.2021; 14) Рапорт про затримання підозрюваного від 17.09.2021; 15) Протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.09.2021; 16) протокол допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 17.09.2021; 17) повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 17.09.2021 року; 18) та іншими матеріалами кримінального провадження.
Відповідно до ст. 12 КК України - ч. 4 ст. 296 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.
На підставі зібраних доказів 17.09.2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Враховуючи зазначені обставини, метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам: переховування від органів досудового розслідування та суду; вчинення інших кримінальних правопорушень.
Вказані обставини на думку органу досудового розслідування унеможливлюють запобігання зазначеним ризикам окрім як обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, з викладених у ньому підстав, просив його задовольнити.
Захисники та підозрюваний проти задоволення клопотання слідчого заперечували.
Вивчивши подані клопотання та докази, якими вони обґрунтовуються, матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, пояснення захисників, підозрюваного слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Згідно з матеріалами клопотання слідчого наявна обґрунтована підозра у вчинені 17.09.2021 року ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 15 ч. 2, ч 3 ст. 185 КК України.
Повідомлення про підозру вручене 17.09.2021 року.
18.09.2021 року слідчий СВ Подільського УП ГУНГІ у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .
Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
З клопотання та доданих до клопотання матеріалів суд приходить до висновку, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від правоохоронних органів, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Відповідні припущення ґрунтуються на тому, що зібрано достатню кількість доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому злочину. Усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути покарання шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
Максимальна санкція статті, що інкримінуються підозрюваному передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років.
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Актуальність ризику підтверджується тим, що підозрюваний не має місця роботи, неодружений.
Ризик вчинення інших кримінальних правопорушень є актуальним з огляду на те, що підозрюваний проявляв протиправну поведінку в громадському місці з використанням спеціальних засобів нанесення тілесних ушкоджень.
Вказане вище свідчить про низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного, а також про схильність до злочинних дій. Характер вчинених злочинних дій свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі, громадського порядку та до норм закону.
Всі вище перелічені ризики є підтвердженими та актуальними на даний час, а тому є підстави в застосуванні запобіжного заходу.
Отже, оскільки ні слідчим в клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні, не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме: домашній арешт у нічний час, а також покласти на підозрюваного, обов`язки, передбачені частинами п`ятою статті 194 КПК України, які зазначені у резолютивній частині ухвали.
Стосовно заяви захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 щодо незаконного затримання ОСОБА_6 суд зазначає наступне.
Згідно ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Положеннями ст.ст. 3, 8 Конституції України встановлено засади верховенства права. Так, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.
Згідно з положеннями ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання, роз`яснено його права та надано можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правовою допомогою захисника. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання. Про арешт або затримання людини має бути негайно повідомлено родичів заарештованого чи затриманого.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.
Пріоритет положень Конституції над законами та підзаконними актами є очевидним та не підлягає доведенню. Окрім іншого, це підтверджено у рішенні ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» та інших справах.
Відповідно до п.6 ч.3 ст.42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право вимагати перевірки обґрунтованості затримання.
Відповідно до ч.1 ст.208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках:
1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення;
2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин;
3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України .
Згідно з ч.4 ст.208 КПК України уповноважена службова особа, що здійснила затримання особи, повинна негайно повідомити затриманому зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснити право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, негайно повідомити інших осіб про його затримання і місце перебування відповідно до положень статті 213 цього Кодексу, вимагати перевірку обґрунтованості затримання та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.
Частина 5 ст.208 передбачає, що про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складається протокол, в якому, крім відомостей, передбачених статтею 104 цього Кодексу, зазначаються: місце, дата і точний час (година і хвилини) затримання відповідно до положень статті 209 цього Кодексу; підстави затримання; результати особистого обшуку; клопотання, заяви чи скарги затриманого, якщо такі надходили; повний перелік процесуальних прав та обов`язків затриманого. Протокол про затримання підписується особою, яка його склала, і затриманим. Копія протоколу негайно під розпис вручається затриманому, а також надсилається прокурору.
Аналіз наведених норм, свідчить, що слідчий суддя повинен перевірити законність фактичних підстав затримання.
Як вбачається зі змісту матеріалів кримінального провадження ОСОБА_6 був затриманий на підставі «безпосередньо після вчинення злочину». На думку слідчого судді таке формулювання відповідає припису п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, оскільки слідчий відповідно до вимог ч. 5 ст. 208 КПК України не повинен в протоколі затримання детально описувати обставини та факти на підставі яких слідчий зробив висновок про причетність конкретної особи до вчинення злочину, оскільки такі обставини викладаються в повідомленні про підозру. В той же час, КПК не містить деталізації поняття «безпосередньо», відтак, відсутні правові підстави вважати затримання особи не безпосередньо в момент вчинення злочину, а пізніше, завідомо незаконним. В даному випадку, безпосередність випливає із комплексу оперативно-розшукових дій, які дозволили органу слідства встановити місцезнаходження можливого злочинця, відтак на момент затримання факт відомості місця перебування ОСОБА_6 на думку слідчого судді, дозволяв слідчому застосувати п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України для затримання підозрюваної особи.
В подальшому ОСОБА_6 було вручене повідомлення про підозру та направлено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до компетентного суду, граничний строк тримання під вартою без ухвали слідчого судді не сплив, відсутні зволікання у доставлені особи до суду.
Відтак, порушень КПК України при затриманні ОСОБА_6 слідчим суддею не встановлено.
Отже суд бере до уваги, що на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу (запобіжного заходу).
Керуючись статтями 36, 40, 84, 92, 131, 132, 176-179, 181, 184, 193, 194, 196 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

В заяві захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_4 про визнання незаконним затримання ОСОБА_6 відмовити.
У задоволенні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, відомості про які 17.09.2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001687 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Тбілісі, Грузія, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, маючого на утримані двох малолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з 22:00 до 06:00 щодня строком на два місяці до 16.10.2021 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:
не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 22:00 год до 06:00 год щоденно без дозволу слідчого, прокурора, або суду;
прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну помешкання;
утримуватися від спілкування зі свідками (визначеними слідчим чи прокурором) у даному кримінальному провадженні;
здати на зберігання до Подільського управління поліції ГУНП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали та термін дії обов`язків визначити в межах двох місяців, до 16.10.2021 року.
Контроль за виконанням обов`язків покласти на слідчих СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві, які здійснюють досудове розслідування та прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подача апеляційної скарги не зупиняє дію ухвали суду.
Слідчий суддя ОСОБА_1