У Х В А Л А
Іменем України
17 грудня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.
Клопотання мотивоване тим, що СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001248 від 15.12.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.12.2021 до СД Відділу поліції №1 надійшли матеріали звернення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка просить прийняти міри до невідомих осіб, які 14.12.2021 близько 17:55 год., шляхом віджиму вікна, проникли до будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 . З місця події ніяких речей викрадено не було.

За даним фактом 15.12.2021 сектором дізнання Відділу поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області було розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001248 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

14.12.2021 в ході проведення огляду місця події, що за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено два сліди взуття, що розміщені на ґрунті біля території домоволодіння вище зазначеного будинку. Дані два сліди, належним чином сфотографовано, здійснено друк та поміщено до спец. пакету із назвою «Національна поліція України» із надписом SUD 1048965, з підписами понятих, спеціаліста та дізнавача. Під час огляду приміщення кімнати будинку, було вилучено змив з поверхні москітної сітки, який поміщено до паперового конверту білого кольору, скріпленого печатками з підписами понятих, спеціаліста та дізнавача.

Вказані речі мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
При цьому є достатні підстави вважати, що виявлені у ході огляду речі мають значення для досудового розслідування і можуть бути доказом під час судового розгляду.

На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, та просив його задовольнити.
Дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, однак 17.12.2021 дізнавач ОСОБА_6 , який входить до групи дізнавачів у даному кримінальному провадженні, звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.
Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з частиною першою статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
З матеріалів справи вбачається, що СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001248 від 15.12.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.12.2021 до СД Відділу поліції №1 надійшли матеріали звернення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка просить прийняти міри до невідомих осіб, які 14.12.2021 близько 17:55 год., шляхом віджиму вікна, проникли до будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 . З місця події ніяких речей викрадено не було.

14.12.2021 в ході проведення огляду місця події, що за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено два сліди взуття, що розміщені на ґрунті біля території домоволодіння вище зазначеного будинку. Дані два сліди, належним чином сфотографовано, здійснено друк та поміщено до спец. пакету із назвою «Національна поліція України» із надписом SUD 1048965, з підписами понятих, спеціаліста та дізнавача. Під час огляду приміщення кімнати будинку, було вилучено змив з поверхні москітної сітки, який поміщено до паперового конверту білого кольору, скріпленого печатками з підписами понятих, спеціаліста та дізнавача.

Наведені обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0001248 від 15.12.2021, протоколом прийняття заяви від 14.12.2021, заявою від 14.12.2021, протоколом огляду місця події від 14.12.2021, протоколом допиту свідка від 15.12.2021.
Постановою дізнавача від 15.12.2021 вилучені речі визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які були вилучені під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дані речі та речовини слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження речей на час досудового розслідування та забезпечення їх схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказані речі, підлягає задоволенню.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 40-1, 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача задовольнити.
Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0001248 від 15.12.2021, а саме на два фото сліду взуття, поміщених до спец. пакету із назвою «Національна поліція України» із надписом SUD 1048965, з підписами понятих, спеціаліста та дізнавача; змив з поверхні москітної сітки, який поміщено до паперового конверту білого кольору, скріпленого печатками з підписами понятих, спеціаліста та дізнавача, які було вилучено 14.12.2021 за адресою: с. Вінницькі Хутори, будинок 25.
Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на дізнавача СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .
Зобов`язати дізнавача СД Відділу поліції №1 Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя