УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу Голови Союзу ветеранів Служби безпеки України в Харківській області ОСОБА_3 № 02/11/21-178 від 01.11.2021 на бездіяльність службових осіб Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

Голова Союзу ветеранів Служби безпеки України в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва зі скаргою № 02/11/21-178 від 01.11.2021 в порядку статті 303 КПК України на бездіяльність службових осіб Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
З її змісту вбачається, що 13.10.2021 скаржник засобами поштового зв`язку звернувся до Служби безпеки України із заявою № 13/10/21-2 від 13.10.2021 в порядку ст. 214 КПК України про вчинення ДФС України, на час подання заявником скарги ДПС України та її структурних підрозділів у Волинській області, кримінальних правопорушень, передбачених ст.109, ст.110, ст.209, ст.258-5, ст.361, ст. 362, ст. 363, ст.364, ч.3 ст.365, ст.369-2 КК України, що виражено в нав`язуванні платникам податків фінансово-господарські відносини з підприємствами, які перебувають на обліку в ГУ ДПС у Волинській області, яка була отримана адресатом 18.10.2021.
Однак, відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені.
У зв`язку з цим, скаржник просить: зобов`язати уповноважену особу СБУ внести до ЄРДР відомості, викладені в заяві від 13.10.2021 №13/10/21-2 про вчинення злочинів посадовими особами ДПС, а також іншими особами, передбачених ст.109, ст.110, ст.209, ст.258-5, ст.361, ст. 362, ст. 363, ст.364, ч.3 ст.365, ст.369-2 КК України.
Позиції учасників провадження
В судове засідання заявник не з`явився, та про причини неявки суд не повідомив, в матеріалах скарги міститься відповідні дані щодо повідомлення особи про час та місце її розгляду, при цьому враховуючи скорочені, визначені процесуальним законом строки для розгляду вказаної категорії скарг, слідчий суддя з огляду на конкретні її обставини, вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності заявника.

Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, причини неприбуття не повідомив . Направили листа, що заява скаржника, 20.10.2021 скерована до слідчого ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, для дослідження викладених у ній обставин в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002159.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.

Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентованою главою 26 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст.214КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, та їх перелік визначені частиною 5 статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України. зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Крім того відповідно до пункту 14 глави 2 розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020, № 1298 При внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. До того ж, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального характеру. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84. Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації. Тому, при вирішенні питання щодо того, чи керівник Слідчого управління Державного бюро розслідування вчинив бездіяльність щодо заяви про кримінальне правопорушення, а також при оцінці обставин для винесення одного з рішень за результатами розгляду скарги, слідча суддя має посилатися на конкретні обставини та норми права.

Дослідивши зміст заяви ОСОБА_3 від 01.11.2021 №02/11/21-2та надані матеріали, слідча суддя дійшла висновку, що вона не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення посадовими особами ДПС України та її структурних підрозділів, кримінальних правопорушень, передбачених ст. 109, ст. 110, ст. 209, ст. 258-5, ст. 361, ст. 362, ст. 363, ст. 364, ч. 3 ст. 365, ст. 369-2 КК України.
При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших). Саме по собі припущення щодо порушення законодавства при постановленні суддями судового рішення не є свідченням вчинення злочину, оскільки суперечить визначальним засадам правового регулювання побудови та діяльності судової влади.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно із ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
Фактично, в наведеній заяві ОСОБА_3 висловлює свою незгоду з діяльністю органів державної влади (суб`єктів владних повноважень), зокрема, в частині оподаткування, що свідчить про наявність публічно - правового спору.
З огляду на викладене, оскільки заява ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність у діях посадовими особами ДПС України, а також іншими особами ознак, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, а фактично зводиться до незгоду з діяльністю органів державної влади (суб`єктів владних повноважень), зокрема, в частині оподаткування, що свідчить про наявність публічно - правового спору, слідча суддя дійшла висновку, що підстави для задоволення скарги відсутні.

Керуючись ст. 2, 7, 303-309, 372 КПК України, слідча суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні скарги № 02/11/21-178 від 01.11.2021 Голови Союзу ветеранів СБУ в Харківській області ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (уповноваженої особи) Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1