єдиний унікальний номер справи 546/908/20
номер провадження 1-кс/546/141/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 грудня 2021 року м. Решетилівка

Слідчий суддя Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , вирішуючи питання щодо призначення до розгляду клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000264, відомості про яке 03.11.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,
в с т а н о в и в :
ОСОБА_2 звернулася до Решетилівського районного суду Полтавської області із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді від 05.11.2020 на автомобіль «TOYOTA LAND CRUISER», 2008 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 , та повернути транспортний засіб їй на зберігання. Клопотання обґрунтоване тим, що на даний час у кримінальному провадженні № 0000264, досудове розслідування у якому проводиться СВ Решетилівського ВП Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області, усі експертні дослідження щодо зазначеного транспортного засобу проведені та експертом надані відповідні експертні висновки, у зв`язку з чим необхідність у подальшому арешті транспортного засобу відпала та подальше обмеження її у праві власності на автомобіль є необґрунтованим.

Вирішуючи питання призначення до розгляду зазначеного клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 8 Загальної декларації прав людини та частина перша 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) "кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом". А відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі "Фельдман проти України").

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження (пункт 7 частини другої статті 131 КПК України). Порядок накладення арешту на майно та його скасування визначені главою 17 розділу 2 КПК України.

Відповідно до абз. 2 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з частиною другою статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Таким чином, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

На підставі викладеного, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі N 607/16332/20 (провадження N 51-4916впс20), від 15 вересня 2020 року у справі N 554/5111/20, від 03 вересня 2020 року у справі N 554/4830/20, від 22 квітня 2020 року у справі N 487/7605/19.

Таким чином, порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та має наслідком скасування судового рішення. Окрім того порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до листа Сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області від 25.01.2021 № 321/115/106/01-2021, у зв`язку з реорганізаційно-штатними змінами у Решетилівському відділені поліції Глобинського відділу поліії ГУНП в Полтавській області та новоствореним сектором поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області, штатні посади слідства та дізнання у вищевказаному секторі відсутні.

Вказані посади увійшли до штату Відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області, розташованого за адресою: вул. Луценка, 19-Е, м. Полтава. Працівники слідства Решетилівського відділення поліції призначені на посади до Відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області з 06.01.2021, а працівники дізнання з 12.01.2021.

Тобто, станом на дату надходження даного клопотання новий орган Сектор поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області, що розташований у м. Решетилівка Полтавської області, не містить у своєму складі органу чи відділу досудового розслідування.

Таким чином, подане клопотання не відноситься до підсудності слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області, оскільки на території Решетилівського району Полтавської області орган досудового розслідування не розташований, а знаходиться за адресою вул. Луценка, 19-Е, м. Полтава, що належить до територіальної підсудності Октябрського районного суду м. Полтави.

З огляду на наведене, клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000264, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.11.2020, підлягає поверненню, що не позбавляє ініціатора клопотання права на звернення до слідчого судді в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 1, 7, 9, 26, 38, 131, 132, 395 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :
Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000264, відомості про яке 03.11.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України повернути заявнику для звернення за підсудністю до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави (адреса: вулиця Навроцького, 5, Полтава, Полтавська область, 36000).

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє ініціатора клопотання права на звернення до слідчого судді в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно направити заявнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1