Справа № 932/9638/21
Провадження № 1-кс/932/4747/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 листопада 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0001040 від 11.11.2021 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженого у м. Дніпрі, громадянина України, одруженого, утриманців не маючого, офіційно не працевлаштованого, який мешкає та зареєстрована у квартирі АДРЕСА_1 , раніше неодноразово засудженого, останній раз вироком Синельниківського міського суду Дніпропетровської області від 12.02.2020 року за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 391 КК України з призначенням покарання за сукупністю вироків до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 1 рік та 1 місяця, -
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчої СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що 11.11.2021 року приблизно о 17 год. 00 хв., ОСОБА_8 , перебуваючи біля буд. 12 по вул. Князя Володимира Великого в м. Дніпрі, вступив у попередню злочинну змову з раніше знайомими йому ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , з метою вчинення кримінального правопорушення з корисливих мотивів, після чого запропонував ОСОБА_5 та ОСОБА_9 вчинити крадіжку з квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , на що останні погодилися та вони розподілили між собою ролі у скоєнні кримінального правопорушення, згідно яких ОСОБА_8 та ОСОБА_5 повинні проникнути до вищевказаної квартири, звідки вчинити крадіжку майна, а ОСОБА_9 , згідно відведеної їй ролі, повинна була знаходитись у безпосередній близькості до квартири АДРЕСА_3 та спостерігати за навколишньою обстановкою з метою попередження співучасників про появу сторонніх осіб або працівників правоохоронних органів, які б могли запобігти їх злочинній діяльності та в подальшому на автомобілі доставити викраденні речі до місця, яке ОСОБА_8 мав визначити.
Виконуючи умови раніше досягнутої злочинної згоди, реалізуючи свої ролі у вчиненні злочину, 11.11.2021 року близько 17 год. 10 хв. ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , знаходячись за адресою: м. Дніпро, вул. Князя Володимира Великого, згідно відведеної їм ролі у скоєнні злочину, за допомогою заздалегідь заготовленого знаряддя вчинення злочину, яке на цей час не встановлено, шляхом підбору ключа, відчинили двері вищевказаної квартири, проникли до квартири, звідки умисно, таємно, повторно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, викрали майно, яке належить потерпілому ОСОБА_10 , а саме: металевий сейф, вартість якого встановлюється; грошові кошти в розмірі 20 000 гривень; грошові кошти в розмірі 8 000 доларів США, що станом на 11.11.2021 за курсом НБУ складають 208 800 гривень; мисливську гладкоствольну рушниця МЦ 2001, № НОМЕР_1 ; боєприпаси до гладкоствольної рушниці (патрони калібру 20 мм.); ювелірні вироби, вартість яких встановлюється; віскі у подарунковому тубусі червоного кольору «Glenfiddich 15y.o» 0,7л.
Після чого, утримуючи при собі викрадене майно, ОСОБА_8 , ОСОБА_5 разом з ОСОБА_9 , винесли з квартири та помістили викрадене майно до багажного відділення та салону автомобіля марки «Mitsubishi», моделі «Space Star», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , яким керував його власник - свідок ОСОБА_11 , після чого ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 також сіли в салон вищевказаного автомобіля та залишили місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, тим самим спричинили потерпілому ОСОБА_10 матеріальну шкоду на загальну суму 228 800 гривень.
Умисні дії ОСОБА_5 , що виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням до житла, та такого, що завдало значної шкоди потерпілому, кваліфікуються за ч. 3 ст. 185 КК України.
11.11.2021 року о 20 год. 10 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
12.11.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Слідчий вказує, що обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.
У клопотанні слідчий зазначає про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можливість незаконно впливати на потерпілого чи свідків у цьому ж кримінальному провадженні; можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
З врахуванням зазначеного, прохає застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначивши альтернативним запобіжним заходом заставу у розмірі 60 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала, пояснення надала аналогічні тексту клопотання, прохала таке задовольнити. Додатково пояснила, що ризик переховування від слідства та суду підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк. У разі доведеності його вини, може бути засуджений до покарання у вигляді позбавленням волі, так як має не погашену в установленому законом порядку судимість. Він може незаконно впливати на свідків чи потерпілого, оскільки слідчі дії на даний час органом досудового розслідування не проведено у повному обсязі. Через те, що не має постійного місця роботи, раніше засуджений за вчинення інших умисних корисливих злочинів, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Окрім того, оскільки досудовим розслідуванням не встановлено місцезнаходження повного переліку викраденого майна потерпілого, при залишені на свободі матиме можливість знищити чи спотворити, сховати будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Уточнила клопотання, в частині розміру застави, просила обрати заставу у розмірі 80 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У судовому засіданні підозрюваний вину у вчиненні інкримінованого йому злочину визнав. Проти задоволення клопотання слідчого заперечував, прохав обрати запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.
Захисниця підозрюваного заперечувала проти задоволення клопотання. Зазначила, що її підзахисний має постійне місце реєстрації та місце мешкання, батьків похилого віку та дружину, тобто достатньо міцні соціальні зв`язки, що спростовує ризик у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду. Ризик можливого знищення, приховування або спотворення будь-яких речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, абсолютно не підтверджується наданими слідчому судді доказами. Свідки та потерпілий із письмовими заявами про незаконний вплив на них з боку підозрюваного не звертались, тому цей ризик також, наданими слідчим доказами, не доводиться. З цих підстав, прохала відмовити у задоволенні клопотання слідчого, а якщо слідчий суддя знайде хоча б один і ризиків доведеним, прохала обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації та фактичного мешкання. У випадку якщо слідчий суддя дійде висновку про неможливість обрання більш м`якого запобіжного заходу просила визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Зауважила про процесуальні порушення допущені слідчими під час проведення складення протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками.
Заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, захисниці, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.
Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0001040 від 11.11.2021 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
12.11.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, який виразився у таємному, повторному викраденні чужого майна (крадіжці), що вчинено за попередньою змовою групою осіб та поєднано із проникненням до житла і завдало значної шкоди потерпілому.
Про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до неправомірних дій та обґрунтованість підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення свідчать докази, які долучені до матеріалів клопотання, а саме: рапорт чергового ВП № 7 ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_12 від 11.11.2021 року про прийняття усного повідомлення на гарячу лінію «102» про вчинення крадіжки; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11.11.2021 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 від 11.11.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 11.11.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 11.11.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 11.11.2021 року; протокол огляду місця події від 11.11.2021 року; протокол огляду місця події від 12.11.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 11.11.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_16 від 11.11.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_17 від 11.11.2021 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, проведеного зі свідком ОСОБА_11 від 12.11.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 12.11.2021 року; протокол обшуку; докази у їх сукупності та визнання підозрюваним вини.
Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.
З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінального правопорушення є обґрунтованою.
Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає таке.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Інкриміноване підозрюваному ОСОБА_5 кримінальне правопорушення передбачає застосування покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, тобто тримання під вартою, як запобіжний захід, може бути застосований до підозрюваного.
Доведеними, наданими суду поясненнями прокурора та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризику у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_5 , у випадку доведеності його вини у вчиненні злочину, загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, реальність відбуття якого підозрюваний, як раніше неодноразово засуджена особа, усвідомлює. Органом досудового розслідування представлено слідчому судді вагомі докази вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину, його вік та стан здоров`я не є перешкодою для зміни ним місця мешкання та вчинення дій із можливого переховування від слідства та суду.
Окрім того, оскільки ОСОБА_5 раніше засуджений за вчинення злочинів проти власності, високоймовірним є ризик вчинення підозрюваним іншого умисного корисливого злочину, оскільки він офіційно не працевлаштований, а отже не має легальних джерел доходу, при тому, що кошти на підтримання свої та своєї дружини життєдіяльності потребує щоденно. Через те, що досудове розслідування тільки розпочато, усі необхідні слідчі дії не проведено, місцезнаходження усього викраденого майна не встановлено, є підтвердженим ризик у вигляді можливого знищення, приховування або спотворення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. ОСОБА_5 відоме місце мешкання потерпілого, особа свідка водія, залученого до перевезення викраденого майна, їх анкетні дані внаслідок отримання копії цього клопотання, обсяг доказів, якими обгрунтовується підозра, тому він може вчинити дії із спонукання свідків та потерпілого, шляхом погроз чи вмовлянням, або в інший спосіб, змінити надані показання.
Так, при встановленні наявності ризику позапроцесуального впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання у кримінальному провадженні показань від осіб, які є свідками, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні. При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на тих показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто на показаннях допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею осіб. Суд, згідно із вимогами ч. 4 ст. 95 КПК України, не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Враховуючи викладене, вважаю, що більш м`які запобіжні заходи, не пов`язані із позбавленням волі, не здатні, за викладених обставин, мінімізувати усі встановлені ризики.
Так, запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, шляхом обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не є можливим, через те, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не здатні забезпечити унеможливлення реалізації ризику у вигляді переховування від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину та повністю запобігти можливим спробам підозрюваного впливати на свідків і потерпілого у цьому кримінальному провадженню, в тому числі і дистанційно, а також не будуть запорукою можливої протиправної поведінки підозрюваного із продовження злочинної діяльності.
Характер інкримінованого злочину свідчить про те, що його вчинено із корисливою метою, підозрюваний не працевлаштований. Для обрання запобіжного заходу у вигляді застави слідчий суддя має володіти доказами щодо можливості внесення підозрюваним грошових коштів у визначеній сумі на депозитний рахунок суду, однак підозрюваний не повідомляв про можливість внесення застави, що унеможливлює обрання йому такого запобіжного заходу.
Викладене вище дає підстави для твердження про те, що тримання ОСОБА_5 під вартою відповідає інтересам суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, в даному випадку, переважають інтереси забезпечення поваги до його особистої свободи.
Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його затримання.
Враховуючи те, що фактично ОСОБА_5 затримано 11.11.2021 року, датою закінчення дії ухвали про тримання його під вартою є 09.01.2022 року.
З огляду на пред`явлену підозру та на матеріальний стан ОСОБА_5 , заставу визначаю у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 136200 гривень.
На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 181, 193, 194, 196,309, 372,376 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , що погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 днів, тобто до 09 січня 2022 року включно.
Визначити заставу у розмірі шестидесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 136200 гривень.
При внесенні визначеної суми застави підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти звільнити.
У випадку внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язання про виконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, у провадженні якого буде знаходитись справа, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично мешкає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого фактичного місця проживання;
- утриматись від спілкування у будь-який спосіб зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні 0001040,
у разі невиконання яких, слідчим суддею або судом буде вирішено питання про звернення застави в дохід Держави.
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Дана ухвала діє до 09 січня 2022 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1