печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 серпня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 та його законного представника ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , процесуального керівника у кримінальному провадженні прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого Слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001308 від 14 серпня 2021 року ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді в рамках кримінального провадження №0001308 від 14.08.2021 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, з покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

З клопотання слідує, що Печерським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001308 від 14.08.2021 року за підозрою ОСОБА_9 та ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 3451 КК України.

Як зазначає слідчий, досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2021 близько 15:45 на АДРЕСА_1 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який працює у виданні «Буква» та перебуває на посаді журналіста, на основі редакційного завдання від редактора вказаного видання мав на меті зафіксувати події проведення акції протесту в центральній частині міста Києва, тим самим здійснюючи законну професійну діяльність журналіста. У вказаний час невстановлена група осіб в кількості чотирьох чоловіків серед яких був ОСОБА_9 та ОСОБА_3 без попередньої змови між собою з метою спричинення тілесних ушкоджень і побоїв підійшли до ОСОБА_10 та повідомили, щоб останній видалив фото які здійснював на свій фотоапарат, нащо вказаним особам було пред`явлено службове посвідчення журналіста та повідомлено свою посаду в голос, а також про те що не буде видаляти фото, оскільки займається законною журналісткою діяльністю.

Зі змісту клопотання вбачається, що з метою доведення свого умислу, спрямованого на спричинення тілесних ушкоджень і побоїв групою осіб без попередньої домовленості між собою в складі яких перебували ОСОБА_9 , ОСОБА_3 та інші дві невстановлені особи, які достовірно знаючи, що перед ним знаходиться журналіст під час виконання професійних обов`язків під мало значним приводом розпочали словесний конфлікт із застосуванням нецензурної лайки та образливих слів і відразу розпочали наносити удари руками та ногами по різним частинам тіла ОСОБА_10 , а саме: ОСОБА_3 кістями правої, лівої руки почергово завдав близько 7 ударів в область голови та два удари обутою ногою в область тулубу потерпілого, після чого ОСОБА_9 завдав правою обутою ногою почергово близько 10 ударів в область голови, тулубу, та ніг потерпілого. Від завданих ударів ОСОБА_9 та ОСОБА_3 потерпілий ОСОБА_10 відчув сильний біль та моральні страждання, чим спричинили побої останньому.

Таким чином, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями умисно заподіяв побої журналісту у зв`язку з виконанням цим журналістом законної професійної діяльності, вчиненому групою осіб без попередньої змови між собою, тобто вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 3451 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий вважає достатніми підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме:

ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_3 дій, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду. Даний ризик сторона обвинувачення обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 було повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 3451 КК України у вчиненні не тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, з огляду на що вважає, що ризик переховування є цілком реальним, враховуючи що ОСОБА_3 зник з місця вчинення злочину не надавши жодної допомоги потерпілому;

ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_3 дій, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні з метою схиляння їх до зміни показань безпосередньо в суді, зокрема шляхом погроз, оскільки підозрюваний обізнаний, зокрема, із відомостями, де саме працює потерпілий та свідки, що негативно вплине на хід досудового розслідування, його повноту та подальший судовий розгляд;

ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_3 дій, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки підозрюваний може не з`являтися за викликами до слідчого чи прокурора з метою затягування часу проведення досудового розслідування, що в свою чергу може вплинути на строки його проведення.

Обставини, встановлені під час досудового розслідування, на думку слідчого, виправдовують тримання підозрюваного під домашнім арештом, так як тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винним, у сукупності із даними про особу підозрюваного, суспільний інтерес, високий рівень суспільної небезпечності інкримінованого кримінального правопорушення, а також з огляду на наявність у кримінальному провадженні ризиків ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, унеможливлюють застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши при цьому, що інші більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Захисник проти задоволення клопотання заперечив. При цьому, послався на те, що ризики заявлені стороною обвинувачення не доведені та базуються на припущеннях, а тому просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав позицію захисника, при цьому зазначив, що свою вину визнає і намірів переховуватись від органу досудового розслідування не має.

Законний представник підозрюваного просила при постановленні рішення врахувати обгрунтування, надані захисником.

Вивчивши клопотання, заслухавши позиції учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

15.08.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 3451 КК України.

Домашній арешт це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби (ч. 1 ст. 181 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема:

протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_10 від 14.08.2021;

протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 від 14.08.2021;

протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_10 від 15.08.2021;

протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_10 від 15.08.2021;

протоколом перегляду відеозапису від 14.08.2021;

протоколом перегляду відеозапису від 15.08.2021;

інші матеріали в їх сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах та з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Так, вирішуючи питання про існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

З огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, беручи до уваги тяжкість інкримінованого злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , суворість можливого покарання, дані про особу останнього (вік, склад сім, майновий стан, наявність постійного місця проживання, а також те, що ОСОБА_11 до кримінальної відповідальності притягується вперше, що у своїй сукупності свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків), характер діяння, високий рівень суспільної небезпечності інкримінованого кримінального правопорушення, а також суспільний інтерес викликаний інкримінованим ОСОБА_3 злочином, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню та таким чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Доведеність вказаних ризиків в повній мірі підтверджується матеріалами кримінального провадження та фактичними обставинами вчинення кримінального правопорушення, а тому саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як домашній арешт, забезпечить належне виконання ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України, оскільки встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Таким чином, зважаючи на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, з огляду на те, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованих підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0001308, а саме до 15 жовтня 2021 року включно, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_3 процесуальних обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 у вигляді домашнього арешту є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом. Питання доведеності винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 132, 176-178, 181-186, 193-196, 202, 309, 395, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати адресу місця проживання цілодобово: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001308 від 14 серпня 2021 року, а саме до 15 жовтня 2021 року включно.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 носити електронний засіб контролю.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1