Справа № 646/4551/20
№ провадження 1-в/646/165/2021
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.03.2021 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання ОСОБА_3 про звільнення майна з-під арешту,
у с т а н о в и в:
22 березня 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту, в якому просив звільнити з-під арешту належному йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання посилається на те, що ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 12 березня 2019 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві власності. 03 лютого 2021 року Червонозаводським районним судом м.Харкова було ухвалено вирок у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002553 від 18.05.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 . При цьому, питання про зняття арешту з квартири АДРЕСА_1 , вказаним вироком не вирішено, тому заявник вважає за необхідне звернутися до суду із даним клопотанням.
23 березня 2021 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_3 про залишення клопотання про звільнення майна з-під арешту без розгляду.
Оскільки сторони кримінального провадження у судове засідання не з`явились згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.
Суд дослідивши матеріали клопотання, прийшов до такого висновку.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
З аналізу положень ст.26 КПК України суд приходить до висновку, що звертатися з клопотання про звільнення майна з-під арешту є правом, а не обов`язком особи, яке використовується на його власний розсуд.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, якими серед інших є засади змагальності та диспозитивності, в тому числі і принцип аналогії закону.
Положеннями КПК України не врегульовано наслідки відмови заявника від поданого ним клопотання про звільнення майна з-під арешту або залишення без розгляду. Водночас, враховуючи, що використання громадянином його прав, наданих чинним законодавством України, у тому числі прав, передбачених КПК України, є його правом, а не обов`язком, який реалізується ним на його власний розсуд, відмова від поданого клопотання або залишення без розгляду за його заявою не призводить до порушення прав та інтересів заявника та не порушує прав та інтересів інших осіб.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 3, 26, 174 КПК України, суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_3 про звільнення майна з-під арешту - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м. Харкова.

Суддя ОСОБА_1