Справа № 496/3687/13-к
Провадження № 1-о/496/3/21
У Х В А Л А

29 березня 2021 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Біляївка заяву ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, -

В С Т А Н О В И В:

25.03.2021 року до Біляївського районного суду Одеської області надійшла заява ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка мотивована тим, що вироком Біляївського районного суду Одеської області від 13 листопада 2015 року ОСОБА_3 визнано винуватим у скоєні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, та призначено покарання у виді двох років позбавлення волі. Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 02 червня 2016 року вирок Біляївського районного суду Одеської області в частині засудження ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 309 КК України залишено без змін і в той же день вирок набрав законної сили. На момент судового розгляду встановлена та обставина, що при вилучені у ОСОБА_3 "амфетаміну" 10.05.2013 року в ході обшуку, протокол його затримання не складався. На момент судового розгляду, суду не могло бути відомо про ту обставину, що 21.01.2020 року у постанові по справі № 756/8425/17 Касаційний Кримінальний Суд Верховного Суду сформує правовий висновок про те, що фактичне затримання особи, під час якого було вилучено предмети, які є предметом злочину, без складання протоколу затримання, тягне за собою визнання доказів про вилучення предметів недопустимими із рештою доказів сторони обвинувачення, які є похідними від згаданого протоколу, а кримінальне провадження підлягає закриттю на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України у зв`язку з не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи в суді та вичерпанням можливості їх отримати. Таким чином, з`явились інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення 13.11.2015 року, а стали відомі лише 21.01.2020 року, і які самі по собі доводять неправильність постановленого вироку, що належить переглянути. У зв`язку з чим, заявник звернувся до суду з вказаною заявою.
Згідно ч. 2 ст. 462 КПК України, у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: 1) найменування суду, до якого подається заява про перегляд; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування), поштова адреса особи, яка подає заяву, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; 4) обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; 5) обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду; 5-1) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 459 цього Кодексу; 5-2) клопотання про поновлення строку подання заяви; 6) перелік документів та інших матеріалів, які додаються.
Частиною 3 статті 464 КПК України передбачено, що до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами статті 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини 3 статті 429 КПК України.
Тобто суддя, встановивши, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подано без додержання вимог, передбачених статтею 462 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви та встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала заяву.
Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.
В порушення вимог п.п. 3, 6 ч. 2 ст. 462 КПК України, заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не містить судового рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; а також перелік документів та інших матеріалів, які додаються.
До заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не додано жодного доказу на підтвердження викладених обставин, заявник лише посилається на сайт Єдиного державного реєстру судових рішень, де містяться перелічені судові рішення.
Суд зазначає про те, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження. Сторона по справі здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок та інших процесуальних дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Із матеріалів заяви, поданої засудженим ОСОБА_3 , вбачається, що до заяви не додано документів необхідних для її розгляду, що унеможливлює розгляд даної заяви.
Усунути ці недоліки в судовому засіданні не можливо, оскільки обов`язок збирання доказів та доказування покладається на сторони кримінального провадження, а суд не наділений повноваженнями витребувати, а також збирати докази, в тому числі досліджувати в Єдиному державному реєстрі судових рішень, на яке посилається заявник.
Крім того, подана заява не підписана заявником ОСОБА_3 , з цього приводу ним зазначено, що в нього немає ЄЦП, він перебуває під цілодобовим домашнім арештом і тому не може відправити заяви поштою або здати заяву до кримінальної канцелярії особисто, у зв`язку із чим направив заяву електронною поштою та підписав її шляхом розміщення під заявою зображення свого підпису.
З цього приводу суд зазначає, що подання до суду заяви в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи. Зокрема, заява, подана в електронному вигляді, має відповідати вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Відповідно до ст. ст. 5, 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа (інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа) може використовуватися електронний підпис. Створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису.
Згідно із ст. 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис», електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.
Також на підставі ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електроні довірчі послуги».
У зв`язку з чим, надане зображення підпису заявника є нечітким та ніяким чином не може ідентифікувати заявника, тому заявнику необхідно надати належним чином оформлену заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами відповідно до наведених вище норм.
З постанови Верховного Суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 18.04.2019 р. у справі № 1-34/03 вбачається, що суд першої інстанції, встановивши, що заява не відповідає вимогам ст. 462 КПК України, всупереч положенню ст. 429 цього Кодексу, не надав заявнику строк на усунення допущених недоліків, а одразу ж повернув заяву. Тобто суд першої інстанції не дотримався вимог кримінального процесуального закону та передчасно ухвалив рішення про повернення заяви, адже згідно з положеннями статті 429 КПК України суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу. Копія ухвали про залишення касаційної скарги без руху невідкладно надсилається особі, яка подала касаційну скаргу. Касаційна скарга повертається, зокрема, якщо особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк.
За таких обставин, дану заяву заявника слід залишити без руху з метою усунення наведених судом недоліків у встановлений строк.
Керуючись ст. 429, 462, КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишити без руху.
Надати ОСОБА_3 строк для усунення недоліків заяви протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали суду.
Роз`яснити ОСОБА_3 , що у разі не усунення недоліків заяви у встановлений судом строк, його заява буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Біляївського районного суду
Одеської області ОСОБА_1