Провадження № 1-кс/947/4111/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.04.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП України в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000102 від 22.02.2019 року відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Маруполь, Донецької області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, маючого на утримання неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Як вбачається з клопотання, ОСОБА_4 вступив в попередню змову із ОСОБА_7 з метою незаконного збагачення за рахунок незаконного збуту лікарських засобів, що містять психотропну речовину, обіг якої обмежено сибутрамін.
У подальшому, особа під псевдонімом ОСОБА_8 , який проводив санкціоновану оперативну закупку лікарських засобів, що містять психотропну речовину, обіг якої обмежено сибутрамін, 05.03.2020 в ході телефонної розмови замовив у ОСОБА_4 препарат «Редуксин» (фасуванням 30 капсул по 10 міліграм) та «Голдайн Плюс» (фасуванням 90 капсул по 15 міліграм), що містять психотропну речовину, обіг якої обмежено сибутрамін.
Після чого, в той же день, ОСОБА_4 , повідомив в ході телефонної розмови ОСОБА_8 , що йому необхідно заплатити за вказані лікарські засоби грошові кошти в сумі 5 100 гривень, шляхом їх перерахунку на картку «ПриватБанка» ( № НОМЕР_1 , власником якої зазначено ОСОБА_9 ).
Після здійснення оплати ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , вказав, що лікарські засоби «Редуксин» (фасуванням 30 капсул по 10 міліграм) та «Голдайн Плюс» (фасуванням 90 капсул по 15 міліграм) він отримає наступного дня у поштовому відділенні № 49 приватного поштового оператора «Нова пошта» за адресою м. Одеса, проспект Добровольського, 71 у вигляді поштових посилок, за реквізитами - № 7932, № 6340.
Таким чином, 05.03.2020, ОСОБА_4 , перебуваючи у попередній змові із ОСОБА_7 , повідомив його про придбання ОСОБА_8 лікарських засобів «Редуксин» (фасуванням 30 капсул) та «Голдайн Плюс» (фасуванням 90 капсул), повідомив інформацію про покупця та дані куди відправити вказані лікарські засоби.
Так, 05.03.2020 будучи в попередній змові із ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , виконуючи заздалегідь відведену йому роль, прибув у поштове відділення № 32 приватного поштового оператора «Нова пошта», яке знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 58, де направив поштові посилки за реквізитами - № 7932, № 6340 на ім`я ОСОБА_8 , в яких знаходились лікарські засоби «Редуксин» (фасуванням 30 капсул) та «Голдайн Плюс» (фасуванням 90 капсул), що містять психотропну речовину, обіг якої обмежено сибутрамін.
Після чого, ОСОБА_8 06.03.2020 у поштовому відділенні № 49 приватного поштового оператора «Нова пошта» за адресою м. Одеса, проспект Добровольського, 71 отримав лікарські засоби «Редуксин» (фасуванням 30 капсул) та «Голдайн Плюс» (фасуванням 90 капсул) що містять психотропну речовину, обіг якої обмежено сибутрамін, у вигляді поштових посилок за реквізитами - № 7932, № 6340, які добровільно видав працівникам Служби безпеки України.
Подальшим розслідуванням установлено, що лікарські засоби, які збув ОСОБА_4 містять психотропну речовину, обіг якої обмежено-сибутрамін, масою 0, 30г та 1, 35г відповідно.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме - незаконному придбанні, пересиланні та зберіганні з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин , вчинений за попередньою змовою групою осіб.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, останній може зникнути та переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що свідчить про наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Також, підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, а також продовжити кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином , наведене свідчить про можливість вчинення ним інших кримінальних правопорушень, що свідчить про наявність ризиків передбачених п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечив проти клопотання прокурора, просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки в нього на утриманні перебувають хворі батьки та неповнолітня дитина.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, а також матеріали надані стороною захисту, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 18.03.2021 року слідчим вручено повідомлення про підозру ОСОБА_4 , за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за кваліфікуючими ознаками: незаконному придбанні, пересиланні та зберіганні з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, вчинений за попередньою змовою групою осіб.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України підтверджується: протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 21 травня 2020 року; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 14 травня 2020 року; протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контроль особи за кримінальним провадженням від 14 травня 2020 року; протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контроль особи за кримінальним провадженням від 20 травня 2020 року; протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо контроль особи за кримінальним провадженням від 09 червня 2020 року; протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж за кримінальним провадженням від 14 травня 2020 року; протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж за кримінальним провадженням від 26 травня 2020 року; протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж за кримінальним провадженням від 09 червня 2020 року; висновком експерта №705-Х від 12.05.2020; протоколом обшуку від 20.06.2020; протоколом обшуку від 20.06.2020; висновком експерта №19/11/2-245-СЕ/20 від 01.02.2021; висновком експерта №1524-Х від 23.07.2020.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на наступне: підозрюваний не одружений, а також підозрюваний не працевлаштований.
Все вищевказане в сукупності свідчить про відсутність у підозрюваного стабільних соціальних зв`язків та обґрунтовує ризик переховування.
З приводу існування ризику незаконного впливу на свідків та іншого підозрюваного, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя приходить до переконання, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження в матеріалах доданих в обґрунтування клопотання.
З приводу існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється( п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя приходить до переконання про недоведеність існування таких ризиків, оскільки у матеріалах, доданих до клопотання, відсутні будь-які відомості на підтвердження вказаних ризиків.
Крім того, беручи до уваги те, що підозрюваний, має на утриманні неповнолітню дитину, має на утриманні хворих батьків, та має постійне місце проживання, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 , в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ч. 2 ст. 376, ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП України в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000102 від 22.02.2019 року задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 18.05.2021 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 годині 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 18.05.2021 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до відділу поліції № 2 Маріупольського РУ ГУНП в Донецькій області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1