Справа № 308/4132/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 квітня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000348 від 21.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, погоджене прокурором про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів,-

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпастької області із клопотанням у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000348 від 21.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, погоджене прокурором про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів.
Клопотання мотивовано тим, що п`ятим слідчим відділом (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000348 від 21.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.
У клопотанні вказано, що із заяви потерпілого вбачається, що ОСОБА_3 , у жовтні 2019 року директор " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ОСОБА_4 перевищуючи свої службові повноваження організував та провів за бюджетні кошти насипку дорожнього земляного полотна на пасовищі на землях Макарівської сільської ради Мукачівського району довжиною понад 250 метрів та шириною 12 метрів, при цьому дозвіл на проведення таких робіт всупереч вимогам чинного законодавства не отримано, чим завдано істотну шкоду охоронюваним законом державним інтересам.
Слідчий зазначає, що у відповідності до заяви про вчинення кримінального правопорушення та показів потерпілого ОСОБА_3 у ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 » відсутнє погодження відповідних контролюючих органів на проведення таких робіт, а також службовими особами вказаного лісгоспу не вжито заходів стосовно замовлення, відтак і не проведено лісівничо-екологічну експертизу робочого проекту в « ІНФОРМАЦІЯ_3 » на зазначений відрізок дорожнього покриття.
Як вказано у клопотанні, допитаний з приводу обставин кримінального провадження у якості свідка директор ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_4 повідомив, що роботи по реконструкції зазначеного дорожнього полотна виконував ФОП « ОСОБА_5 », керівник ОСОБА_6 , сума договору 360 тис. грн. В ході допиту свідок зазначив, що всі необхідні погодження та дозволи на проведення вказаних робіт було отримано у встановленому законодавством порядку, жодних порушень вимог законодавства не допущено службовими особами ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Згідно із наданою ІНФОРМАЦІЯ_4 службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_3 у 2018 проведено лісівничо-екологічну експертизу робочого проекту реконструкції лісової автодороги в урочищі АДРЕСА_1 ) лісництва імені Маурера ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Слідчий зазначає, що на даний час виникла необхідність отримати тимчасовий доступ до документації стосовно проведення ФОП « ОСОБА_5 » робіт по реконструкції лісової автодороги в урочищі Роман Лігет (кв. 12, 13) лісництва імені Маурера ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 » загальною довжиною 1650 м. (вказана автодорога відноситься до II типу), оскільки наявні документи (дозволи, погодження, проект тощо) можуть міститись відомості, що спростовують або підтверджують покази, надані потерпілим в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000348 від 21.07.2020, з можливістю виготовити копії відповідних аркушів матеріалів кримінальних проваджень, без їхнього вилучення.
Вказана вище документація перебуває у володінні Державного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що за адресою: АДРЕСА_2 .
Слідчий просить слідчого суддю: надати слідчим П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а також прокурорам відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , начальнику Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_17 тимчасовий доступ до документації стосовно проведення ФОП « ОСОБА_5 » робіт по реконструкції лісової автодороги в урочищі Роман Лігет (кв. 12, 13) лісництва імені Маурера ДП « ІНФОРМАЦІЯ_2 » загальною довжиною 1650 м. (вказана автодорога відноситься до II типу), із можливістю виготовлення копій відповідних аркушів матеріалів перевірок, без їхнього вилучення. Вказана вище документація перебуває у володінні Державного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що за адресою: АДРЕСА_2 .
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що таке підлягає поверненню, з наступних підстав:
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.
По кожній справі, незалежно від її категорії, перше питання, яке вирішує суддя, слідчий суддя це підсудність.
Відповідно до п.6 ч.2 ст.412 КПК України, судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК Українислідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно з пунктом 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIIIніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції Українитаст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання; усі суб`єкти права власності рівні перед законом; права і свободи людини і громадянина захищаються судом; судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій її території; обов`язковість рішень суду є однією з основних засад судочинства (частина четверта статті 13, частина перша статті 55, частина п`ята статті 124, пункт 9 частини третьої статті 129).
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Відповідно, системний аналіз зазначених норм КПК України однозначно вказує на те, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повинні розглядатись слідчими суддями місцевого суду, в межах юрисдикції якого знаходяться слідчі підрозділи відповідних правоохоронних органів.
Фактичне місцезнаходження структурного підрозділу органу досудового розслідування є визначальним фактором для вирішення питання щодо місця розгляду слідчим суддею клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у даному випадку територіальна підсудність визначається за фактичним місцем розташування слідчого підрозділу відповідного держаного органу, який здійснює досудове розслідування.
Так, з матеріалів клопотання встановлено, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється п`ятим слідчим відділом (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, зокрема вказане встановлено і зі змісту витягу з ЄРДР, що міститься в матеріалах клопотання.
Таким чином, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження має подаватися до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого фактично знаходиться орган досудового розслідування.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає розгляду.
Згідно інформації наявної у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням юридичної особи - ІНФОРМАЦІЯ_5 , розташованого у АДРЕСА_3 .
Таким чином, слідче управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, як орган досудового розслідування, перебуває в межах територіальної юрисдикції ІНФОРМАЦІЯ_6 та поширює свою діяльність на Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Тернопільську області.
Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Такий висновок узгоджується й з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).
Враховуючи викладене, приходижу до висновку, що подане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, а відповідно підлягає поверненню для подачі до належного суду.
Керуючись ст. ст. 38, 132, 295-1,372 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000348 від 21.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, погоджене прокурором про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів, повернути особі яка його подала.
Копію ухвали разом з клопотанням та доданими до нього матеріалами невідкладно надіслати слідчому, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1