Провадження № 1-кс/947/6226/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2021 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого відділу поліції № 4 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000330 від 11.05.2021 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше судимого 10.12.2020 року Приморським районним судом м. Одеси за ст. 186 ч. 2 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України, звільнений від відбуття призначеного покарання з випробувальним терміном на 3 роки, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 11.05.2021 приблизно о 11 год. 30 хв. біля будинку № 75/2 на вул. Академіка Корольова в м. Одеса ОСОБА_5 , раніше судимий: 10.12.2020 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі на підставі ст.ст.75,76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 3 роки, судимість не знята і не погашена, побачив біля цього будинку раніше незнайому йому ОСОБА_7 , яка тримала в лівій руці свій мобільний телефон марки «Iphone 11 Pro Мах» в чохлі, після чого у нього виник умисел спрямований на відкрите викрадення даного чужого майна, повторно.

Потім, приблизно через 1 хвилину, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 біля даного будинку підійшов до ОСОБА_7 і лівою рукою шляхом ривку відкрито викрав з лівої руки ОСОБА_7 її майно: мобільний телефон марки «Iphone 11 Pro Мах» - вартістю 35640 грн. з сім картою оператора мобільного зв`язку «лайфселл» з абонентським номером № НОМЕР_1 - вартістю 25 гривень, на рахунку якого грошові кошти відсутні, в чохлі - вартістю 100 гривень.

З цим відкрито викраденим майном ОСОБА_5 втік з місця вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим на власний розсуд, спричинивши майнову шкоду ОСОБА_7 на загальну суму 35765 гривень.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1-3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 :

- згідно п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України у підозрюваного може бути умисел переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, оскільки він за місцем реєстрації не проживає, є неодруженим, не має на утриманні малолітніх дітей, тобто відсутні міцні соціальні зв`язки, а також останній усвідомлює, що санкція ч. 2 ст. 186 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років;

- згідно п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний може знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення так на даний час не вилучено записи з камер відеоспостереження за адресою: АДРЕСА_3 ;

- згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_5 , може незаконно впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні шляхом їх залякування з метою зміни ними показів в подальшому так, як жодного свідка та потерпілого не допитано у судовому засіданні відповідно до ст.225 КПК України та під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження йому стали відомі анкетні дані потерпілої та свідків;

- згідно п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризик вчинення ОСОБА_5 , нового кримінального правопорушення, так як підозрюваний офіційно не працевлаштований та у нього відсутнє постійне джерело доходу, підозрюється у вчиненні корисливого кримінального правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання та просила застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

12.05.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, в саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно.

Долученими до матеріалів клопотання протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 11.05.2021 року, протоколом огляду місця події від 11.05.2021 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 11.05.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11.05.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.05.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.05.2021 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання від 11.05.2021 року, підтверджується наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, беручи до уваги тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не одружений, не працює, що вказує на відсутність постійного джерела прибутку та міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя враховує також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані потерпілої та свідків, які в подальшому, у разі направлення обвинувального акту до суду, будуть допитуватися судом, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на потерпілу та свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, беручи до уваги специфіку кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, зокрема, його корисливий характер, а також враховуючи те, що підозрюваний не працює, тобто не має постійного джерела прибутку, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжних заходів у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є неможливим з огляду на м`якість, відсутність у підозрюваного постійного місця проживання, а також встановлені в судовому засіданні ризики, що не забезпечить належне виконання підозрюваним обов`язків.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на його характеризуючи матеріали, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також розмір завданої шкоди, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу поліції № 4 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000330 від 11.05.2021 року задовольнити.

Застосувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 08.07.2021 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 12.07.2021 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;

- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1