Справа №523/3471/21
Провадження №1-кп/523/1046/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.03.2021 м.Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу та клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, у кримінальному провадженні № 00003186 від 24.12.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Батумі, Республіки Грузія, громадянин Грузії, який має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, який зі слів мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий останній раз 22.08.2019 року, у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.2 ст.186, ч.2 ст.185 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:
12.03.2021 року до Суворовського районного суду м. Одеси надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 яке на підставі п.25-5 Перехідних положень КПК України було розподіллено цьому складу суду, для вирішення вказаного клопотання.

12.03.2021 року захисником подано клопотання про зміну запобіжного заходу на запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вказане клопотання про обрання запобіжного заходу було вручено обвинуваченому завчасно у судовому засіданні, претензій через невчасне вручення ні захисник ні обвинувачений не мали, вважали достатнім строк передбачений технічною перервою для ознайомлення з клопотанням прокурора.

Прокурор у клопотанні зазначає, що у зв`язку з тим, що строк тримання його під вартою спливає, судовий розгляд ще не розпочато, ризики, передбачені ст.177 КПК України, не перестали існувати, а саме ризики того, що обвинувачений: 1) переховуватиметься від суду; 2) вчинить інше кримінальне правопорушення, 3) незаконно впливатиме на свідків.

Крім того прокурор просив визначити заставу у розмірі 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб тобто 181600, 00 грн.

Обвинувачений та захисник заперечували проти клопотання прокурора, адже інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, забезпечить належне виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків, зазначали, що обвинувачений не має наміру не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, та додані до нього документи з приводу запобіжного заходу, суд дійшов такого висновку, та встановив наступні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 2) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Стаття 177 КПК України, встановлює, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з цим, ст.178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зав`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Відповідно до приписів ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, які передбачені ст. 177 цього Кодексу.

Так, ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 21.01.2021 року до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави в розмірі 20(двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 45400,00 гривень.

Відповідно до клопотання прокурора ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні злочину передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, що відносяться до категорії нетяжких злочинів, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років, що засвідчується обвинувальним актом в якому зазначені докази на підтвердження обґрунтованості обвинувачення висунутого ОСОБА_4 . Таким чином будучи обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому злочину та покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винуватим, існує ризик того, що останній може здійснити спроби переховування від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкримінований йому злочин. Вказана позиція цілком відповідає практиці Європейського суду з прав людини рішення у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року де зазначено що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування».

Також суд вважає наявним ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. Обвинувачений схильний до продовження злочинної діяльності, адже інкриміновані злочини, за версією слідства, він вчинив у період відбуття покарання від відбуття якого ОСОБА_4 .

Крім того обвинувачений безробітний, не має постійного джерела доходу. Є громадянином Грузії, має місце проживання на території м. Одеси. Вказане свідчить про наявність у нього певних стійких соціальних зв`язків. Проте, суд вважає, що конкретні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину та дані про його особу, в тому числі наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, вказує на неможливість застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, оскільки такі запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам і забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

З приводу ризиків на які вказує прокурор, які пов`язані з впливом на свідків та перешкоджання провадженню іншим чином, то суд їх до уваги не приймає, так як вони не доведені будь якими доказами.

Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу також не підлягає задоволенню з огляду на вищезазначені встановлені обставини.

З питання встановлення застави то її розмір повинен відповідати тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 та тому ступеню довіри щодо належної процесуальної поведінки обвинуваченого, який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, та з урахуванням його майнового стану. З урахуванням наведеного, статті яка зазначена у клопотання прокурора суд вважає за необхідне визначити розмір застави у відповідності до вимог п. 2 ч.5 ст.182 КПК України, тобто у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45400,00 грн, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу. При цьому суд вважає за можливе визначити розмір застави при внесенні якої обвинувачений матиме можливість перебувати на волі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 23, 314-316, 176-178,182,183,193,194,369-372 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
1..Клопотання прокурора про обрання щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

2. У задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу-відмовити.

3.Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком до 13 травня 2021 року включно.

4.Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та покладених на підозрюваного обов`язків у разі внесення застави, закінчується 13.05.2021 року.
5. Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України у розмірі - 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних громадян, що становить 45400,00 гривень.

6.Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

7.У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки строком до 13 травня 2021 року, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

-не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає тобто з міста Одеси, без дозволу суду;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

-утримуватись від спілкування зі свідками по справі.

8.Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

9. Виконання ухвали покласти на прокурора та ДУ «Одеський слідчий ізолятор», відповідно, в частинах, що стосуються їх повноважень.
10.Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

11.На ухвалу суду в частині обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути подано апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

12.Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, та направити начальнику ОСІ УДПтСУ в Одеській області.

Головуючий суддя: /підпис/ ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Головуючий суддя: ОСОБА_1