Справа № 185/2115/21
Провадження № 1-кс/185/588/21
26 березня 2021 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного в скоєнні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із середньою освітою, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі ст. 89 КК України раніше не судимого,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого погодженим з прокурором Павлоградської окружної прокуратури, порушується питання про застосування до підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, до чергової частини Павлоградського РВП надійшла заява від громадянина ОСОБА_8 про те, що громадянин ОСОБА_6 , за адресою свого мешкання та на території м. Павлограда, Дніпропетровської області систематично збуває речовину PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он), яка є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено. 19 березня 2021 року ОСОБА_6 збув ОСОБА_9 психотропну речовину PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он).
19 березня 2021 року, приблизно о 10 годині 40 хвилин, ОСОБА_6 , із корисливої зацікавленості та з метою отримання прибутку як основного джерела існування, знаходячись у другому під`їзді будинку АДРЕСА_3 , незаконно збув продав ОСОБА_9 сліп-пакет, частково заповнений порошкоподібною кристалічною речовиною блакитного кольору, яка у своєму складі містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонений - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он), за 400 гривень, отримавши за його продаж прибуток.
Далі, 19 березня 2021 року, о 10 годині 50 хвилин, ОСОБА_9 , після придбання психотропної речовини PVP, вийшовши з другого під`їзду будинку № 4 по вул. Підгірній, м. Павлограда, попрямував до ділянки місцевості, що розташована біля будинку № 24 по вул. Ушинського, м. Павлограда, де, в присутності понятих, добровільно видав співробітникам поліції сліп-пакет частково заповнений порошкоподібною кристалічною речовиною, блакитного кольору, масою 0, 0764 г, яка містить PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он) особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено. Маса PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он) у речовині становить 0,0652 г.
Таким чином, 19 березня 2021 року ОСОБА_6 , з корисливої зацікавленості, з метою отримання наживи від незаконного продажу психотропної речовини, незаконно збув ОСОБА_9 особливо небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он), масою 0, 0652 г, отримавши від продажу зазначеної психотропної речовини прибуток, тим самим порушивши вимоги Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів» і Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними».
Крім того, ОСОБА_6 , продовжуючи свою злочинну діяльність, пов`язану з незаконним придбанням та зберіганням особливо небезпечних психотропних речовин з метою збуту та їх незаконний збут, при невстановлених слідством обставинах незаконно повторно придбав порошкоподібну кристалічну речовину блакитного кольору у прозорому сліп-пакеті та, усвідомлюючи, що дана речовина у своєму складі містить PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он), що відповідно до «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою КМУ № 770 від 06.05.2000 року є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якого заборонено. Після чого останній поклав її до кишені свого одягу, у який був вдягнений, тим самим зазначену речовину почав повторно незаконно зберігати при собі, з метою подальшого незаконного збуту між мешканцями м. Павлограда, Дніпропетровської області.
25 березня 2021 року, приблизно о 15 годині 10 хвилин, ОСОБА_6 , із корисливої зацікавленості та з метою отримання прибутку як основного джерела існування, знаходячись на з`єднанні вулиць Дніпровська та Сагайдачного Петра (Ульянова), м. Павлограда незаконно збув продав ОСОБА_9 сліп-пакет, частково заповнений порошкоподібною кристалічною речовиною блакитного кольору, яка у своєму складі містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонений - PVP, за 400 гривень (купюрами номіналом по 200 грн., серії СА 9253606, серії ЕИ 6425144), отримавши за його продаж прибуток.
Далі, 25 березня 2021 року, о 15 годині 30 хвилин, ОСОБА_9 , після придбання психотропної речовини PVP, відійшовши від з`єднань вулиць Дніпровська та Сагайдачного Петра (Ульянова), м. Павлограда, попрямував до ділянки місцевості, що розташована біля будинку № 386/а по вул. Дніпровській, м. Павлограда, де, у присутності понятих, добровільно видав співробітникам поліції сліп-пакет частково заповнений порошкоподібною кристалічною речовиною, блакитного кольору, яка містить PVP особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено.
Таким чином, 25 березня 2021 року ОСОБА_6 з корисливої зацікавленості, з метою отримання наживи від незаконного продажу психотропної речовини, незаконно повторно збув ОСОБА_9 особливо небезпечну психотропну речовину, масою приблизно 0,0700 г, обіг якої заборонено, яка у своєму складі містить PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентал-1-он), отримавши від продажу зазначеної психотропної речовини прибуток у розмірі 400 гривень, тим самим порушивши вимоги Закону України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів» і Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними».
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ним злочину, враховуючи ймовірну тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі підозрюваного, у разі визнання його винуватим у злочині, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від шести до десяти років з конфіскацією майна. Перебуваючи під загрозою застосування суворого покарання, останній у разі доведеності його вини у вигляді позбавлення волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні слідчий підтримала клопотання, просила його задовольнити.
Прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити. Крім того, зазначив про існування ризику впливу на свідків по даному кримінальному провадженню
Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні підозру визнав. Пояснив, що на даний час він з матір`ю, за адресою: АДРЕСА_4 , оскільки його мати є інвалідом 3 групи. Офіційно не працює, однак має дохід від надання послуг татуювання, який становить 3000-4000 грн. на тиждень, має дружину яка не працює та неповнолітню дитину. Просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту щоб мати можливість доглядати матір та утримувати сім`ю.
Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зазначив, що ОСОБА_6 раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, а саме має дружину, неповнолітню дитину, неофіційно працює і має дохід, має місце реєстрації та місце проживання. Крім того, ОСОБА_6 здійснює догляд за матір`ю яка є інвалідом 3 групи. Вважає, що ризики зазначені слідчим та прокурором не доведені.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Встановлено, що ОСОБА_6 було затримано 25 березня 2021 року о 15:25 год. працівниками поліції, тому згідно ст. 209 КПК України момент затримання вважається о 15:25 год. 25 березня 2021 року.
26 березня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
26 березня 2021 року підозрюваним було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п. п. 1-5 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілих по даному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
При цьому враховується, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30 серпня 1998 року у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.
Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 , останній є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від шести до десяти років, офіційно не працює, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину. За місцем тимчасового проживання за адресою : АДРЕСА_4 характеризується позитивно. Раніше в силу ст. 89 КК України не судимий.
Враховуючи матеріали додані до клопотання, суд вважає цілком доведеним існування як ризику переховування від слідства, незаконного впливу на свідків в даному кримінальному провадженні так і ризику вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення.
Крім того, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_6 .
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.
У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 згідно ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, обставини вчиненого злочину, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави 60розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст. 182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, не працюючого, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, із середньою освітою, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі ст. 89 КК України раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання а саме з 15.25 год. 25 березня 2021 року до 15 год. 25 хв. 24 травня 2021 року.
Встановити ОСОБА_6 заставу у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 136 200 (сто тридцять шість тисяч двісті) грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з м. Павлоград, Дніпропетровської області.
У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_6 , покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1