Справа № 761/8885/21
Провадження № 1-кс/761/5875/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 березня 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 077 46 від 25.12.2020, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з вищою освітою, офіційно не працевлаштований, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 307 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 06.03.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 307 КК України.

На думку слідчого, існують ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні з підстав, які у ньому зазначені.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість ризиків.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши надані учасниками судового засідання матеріали, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, що приводить до висновку про наявність цього ризику.

Водночас, наявність у підозрюваного сім`ї, неповнолітніх утриманців, постійного місця проживання у сукупності свідчать на користь зменшення вказаного ризику.

Відсутність у підозрюваного офіційного та стабільного джерела доходу, характер інкримінованого злочину, який має корисливе спрямування, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Водночас, слідчий суддя вважає недоведеним ризик вчинення ОСОБА_4 дій, спрямованих на незаконний тиск на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
У той же час, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором не доведено, що інший, більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не зможе забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Зазначені обставини приводять слідчого суддю до переконання про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки на переконання слідчого судді цей запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 181, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поклавши на нього обов`язок цілодобово не залишати житло за адресою - АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у цьому кримінальному провадженні;

- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з місця проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзд з України та в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 06 травня 2021 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1