Справа № 522/6847/21
Провадження по справі № 1-кс/522/3647/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2021 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, громадянина України, маючого середню освіту, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 18.07.2019 року вироком Зарічного районного суду м. Суми за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 296, ч. 1 ст. 70 КК України до 4 років п/в;

- 27.08.2019 року Приморським районним судом м. Одеси за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років п/в, на підставі ч. 4 ст. 70 КК України приєднано покарання за вироком Зарічного районного суда м. Суми від 18.07.2019 року та визначено 4 роки та 1 місяць п/в,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0000406, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27 березня 2021 року близько о 01:00 годин ночі, ОСОБА_4 , знаходився біля магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_3 , де в останнього раптово виник злочинний намір направлений на таємне викрадення чужого майна. З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_4 наблизився до паркану, до якого був зафіксований велосипед марки «Азімут- спарк», чорного кольору, на велосипедний замок та власника даного велосипеда не було поблизу. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливі мотиви ОСОБА_4 в той же час та місці наблизився до велосипеда марки «Азімут- спарк», чорного кольору та переконавшись, що власника не має поруч, та його дії непомітні для оточуючих та мають таємний характер, зірвав руками велосипедний замок та схопив велосипед марки «Азімут- спарк», чорного кольору.

В подальшому, ОСОБА_4 розуміючи протиправність своїх дій та з метою уникнення бути викритим сів на вище зазначений велосипед та поїхав, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

В результаті вчинення злочинних дій, в яких підозрюється ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_6 , завдано майнову шкоду на загальну суму 4200 гривень.

15.04.2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно.
Встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, не має постійного місця мешкання, вже притягується до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, а також на теперішній час перебуває у розшуку.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків: передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме може незаконно вливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: може вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.
У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, вказавши, що ризики, вказані в клопотанні слідчого, не обґрунтовані.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.
Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до п`яти років, проте підозрюваний раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину, офіційно не працевлаштований, не одружений, ніде не навчається, що у сукупності свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, та наявність ризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, може вчинити новий злочин.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 є запобігання спробам переховування під органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні та вчинити нові злочини.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра в інкримінованому злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_6 про таємне викрадення майна належного йому майна, а саме велосипеду марки «Азімут- спарк», чорного кольору; поясненнями потерпілого ОСОБА_6 , який вказує, що 26.03.2021 року, перебуваючи за адресою м. Одеса, вул. Маяковського 10, невідома особа таємно, шляхом вільного доступу викрала велосипед марки «Азімут- спарк», чорного кольору; поясненнями свідка ОСОБА_7 , який перебуваючи за адресою м. Одеса, вул. Дерибасівська, 27.0.2021 року приблизно о 01:00 год. спілкувався зі своїм товаришем на ім`я ОСОБА_8 , який йому повідомив, що викрав велосипед «Азімут-спарк»; поясненнями свідка ОСОБА_9 , який повідомив, що під час нічного відпрацювання виявив на вул. Дерибасівській, невідому особу, яка викрала велосипед марки «Азімут спарк», чорного кольору, цією невідомою особою виявився гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; Протоколом пред`явленням особи для впізнання за фотознімками з свідком ОСОБА_7 , в ході якого він впізнав ОСОБА_4 , як особу, свого товариша, який йому повідомив 27.03.2021 року, приблизно о 02:00 годин перебуваючи за адресою м. Одеса, вул. Дерибасівська, 23, що він викрав велосипед марки «Азімут- спарк», чорного кольору, на якому він приїхав; Протоколом огляду велосипеда марки «Азімут-Спарк», чорного кольору отриманого від гр. ОСОБА_4 , під час добровільної видачі; Протоколом огляду відеозаписів отриманих згідно запиту від КУ «Центр-077», на яких видно як ОСОБА_4 , рухався м. Одеса, на викраденому ним велосипеді марки «Азімут-спарк», чорного кольору 27.03.2021 року.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 4 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги що у цьому кримінальному провадженні до ОСОБА_4 не обирався запобіжний захід, дані про особу підозрюваного та його майновий стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2021 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, з урахуванням його майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_4 не працевлаштований, не одружений, раніше судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків та ризик вчинення підозрюваним нових злочинів, а тому є ризики того, що підозрюваний зможе переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчо-оперативні заходи, беручи до уваги розмір майнової шкоди, завданої вказаним кримінальним правопорушенням, вважаю, що застава у розмірі 4 прожиткових мінімуми для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», на строк до 60 днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.06.2021 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 4 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 9080 (дев`ять тисяч вісімдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/3647/21.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
3) утримуватись від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту оголошення ухвали слідчого судді, тобто з 15.04.2021 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

15.04.2021