Справа № 296/5933/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 липня 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Нова Борова Володарсько-Волинського району Житомирської області, українця, громадянина України, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого у АДРЕСА_2 , не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

02.07.2021 слідчий звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , в обґрунтування якого зазначає, що слідчим управлінням ГУНП в Житомирській здійснюється досудове розслідування об`єднаного кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000173 від 25.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений точно досудовим розслідуванням день та час, проте не пізніше 01.07.2021 ОСОБА_4 з корисливих мотивів, направлених на отримання неконтрольованого державою прибутку від дій, пов`язаних із незаконним обігом психотропної речовини, у порушення вимог Законів України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними", "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" вступив у попередню змову із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 з метою незаконного виготовлення, зберігання та збуту психотропних речовин.

Реалізуючи спільний злочинний умисел у невстановлений досудовим слідством день та час, але не пізніше 01.07.2021 ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , перебуваючи у буд. АДРЕСА_3 , з метою подальшого збуту незаконно виготовили та зберігали до 10 год. 11 хв. 01.07.2021 психотропну речовину обіг якої обмежено амфетамін.

Під час вчинення вказаного злочину ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 затримано на місці його вчинення працівниками правоохоронних органів.

Умисні дії ОСОБА_4 , які виразились у незаконному виготовленні та зберіганні, з метою збуту психотропних речовин вчинені за попередньою змовою групою осіб кваліфіковано за ч.2 ст.307 КК України.

01.07.2021 слідчим СУ ГУНП в Житомирській області у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення затриманий ОСОБА_4 .

02.07.2021 слідчим відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Поряд з наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину), орган досудового розслідування вважає, що у кримінальному провадження існують ризики, передбачені п. п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які обумовлюють необхідність застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду. Відповідний ризик стороною обвинувачення обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину за попередньою змовою групою осіб. Крім того, нижня межа покарання визначена санкцією ч.2 ст.307 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк шість років, що у випадку постановлення обвинувального вироку в силу приписів ч.1 ст.75 КК України унеможливлює звільнення від відбування покарання із встановленням іспитового строку. Наведені вище обставини підвищують імовірність настання ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду. Крім того, у разі ухвалення обвинувального вироку може бути застосовано додаткове покарання у вигляді конфіскації майна. Усвідомлюючи вказані факти, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально-правового характеру підозрюваний може ухилятися від органу досудового розслідування та суду.

Разом з тим існує ризик знищення, переховування, спотворення речових доказів. Відповідний ризик стороною обвинувачення обґрунтовується тим, що вчинення кримінальних правопорушень супроводжується залученням значної кількості осіб та засобів при маскуванні (конспірації) діяльності. Повне коло осіб, причетних до вчинення кримінальних правопорушень, та як наслідок усі речові докази органом досудового розслідування не виявлено та не вилучено. Таким чином, перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може вчиняти спроби знищити, сховати, спотворити речові докази, які наразі не перебувають у розпорядженні органу досудового розслідування.

Також існує ризики незаконного впливу підозрюваного на інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Сторона обвинувачення вважає, що підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню всебічного, повного та неупередженого встановлення обставин вчиненого злочину може вчиняти спроби протиправного впливу на учасників кримінального провадження будь - яким шляхом для зміни (відмови) від показів останніх. Оскільки кримінальне провадження перебуває на початковій стадії досудового розслідування, яка потребує з`ясування обставин вчинення злочину шляхом, зокрема, проведення допитів підозрюваних, вказаний ризик має високий ступінь імовірності. Крім того, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за попередньою змовою групою осіб, у зв`язку з чим може вчиняти спроби спілкуватися зі співучасниками, у тому числі, дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій та попереджати останніх про необхідність знищити та приховати інші докази, про існування яких стороні обвинувачення наразі не відомо. ОСОБА_4 може орієнтувати інших співучасників про необхідність переховуватися з метою уникнення кримінальної відповідальності та ускладнити процес доказування вчинення кримінальних правопорушень з кваліфікуючою ознакою за попередньою змовою групою осіб. Підозрюваний проживає в іншому населеному пункті, у зв`язку з чим може не з`являтися за викликами до органу досудового розслідування та суду.

До того ж існує ризик вчинення інших кримінальних правопорушень. Наявність відповідного ризику у кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що співучасть у кримінальній протиправній діяльності з іншими особами може свідчити про те, що вчинення кримінальних правопорушень у сфері незаконного обігу психотропних речовин є способом отримання джерел доходів для прожиття.

Незважаючи на те, що згідно зі ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, але вказані вище обставини вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченм пп. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому просить клопотання задовольнити.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний у судовому засіданні просить відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем фактичного проживання з сім`єю.

Захисник у судовому засіданні у задоволенні клопотання просить відмовити та застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний період доби, оскільки підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки.

Заслухавши пояснення прокурора, слідчого, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 01.07.2021 року о 10 год. 15 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку, передбаченому ст.208 КПК України.
02.07.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Відповідно до п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Стандарт, встановлений статтею 5 § 1(с) Конвенції, не передбачає, що поліція повинна мати достатні докази для пред`явлення обвинувачення на момент арешту (O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 36).
Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, of 28 October 1994, § 55; K.-F. v. Germany of 27 November 1997, § 57; Erdagoz v. Turkey, of 22 October 1997, § 51).
Наявні у матеріалах клопотання докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, є достатніми та на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу підтверджують наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрюваний причетний до цієї події і обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується, зокрема, протоколом обшуку від 01.07.2021 за адресою: АДРЕСА_3 ; висновком експерта від 02.07.2021 № CЕ-19/106-21/6809-НЗПРАП.

Крім того, прокурор у судовому засіданні вказав на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме на можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливість незаконного впливу на інших підозрюваних у кримінальному провадженні; можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, тому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання; може незаконно впливати на інших учасників кримінального провадження; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Таким чином, органом досудового розслідування доведено, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України.
Однак, органом досудового розслідування не доведено та у судовому засіданні не встановлено, що наявні ризики виправдовують застосування до підозрюваного саме виняткового запобіжного заходу та що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам.
Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 є раніше несудимою особою; має зареєстроване у встановленому порядку місце проживання, де проживає з дружиною, тобто, має міцні соціальні зв`язки, тому слідчий суддя погоджується з доводами захисника, що належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків можливо забезпечити шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Отже, оскільки органом досудового розслідування не доведено та у судовому засіданні не встановлено даних, які би свідчили, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе виключно в умовах тримання його під вартою, тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає та наявні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, що є достатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а також необхідним і доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Крім того, наявні достатні правові підстави для покладення на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.3, 177, 178, 181, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки:
1. Заборонити цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 протягом часу дії даної ухвали без дозволу слідчого, прокурора або суду.
2. Утриматись від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
3. Прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою.
4. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
5. Здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
6. Носити електронний засіб контролю.
Строк дії ухвали до 30.08.2021 року.
Зобов`язати уповноважених працівників органів Національної поліції доставити підозрюваного ОСОБА_4 до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , де звільнити останнього з-під варти.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 .
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1