КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/309/2021 (752/3353/20) Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 277 КПК України Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря судового засідання ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні судуапеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру від 26.03.2020 року ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , складене старшим слідчим слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0001099 від 10.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Приймаючи рішення, слідчий суддя вказав на недоведеність стороною захисту процесуальних порушень під час вручення ОСОБА_7 підозри, у зв`язку із чим прийшов до висновку про відмову у задоволенні скарги адвоката.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 .
В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник зазначає, що повідомлення про підозру необґрунтоване, незаконне, безпідставне та пред`явлене з порушенням вимог КПК України. Адвокат стверджує про відсутність доказів перебування підозрюваного на місці події, у зв`язку із чим у його діях відсутній склад інкримінованого кримінального правопорушення. Додає, що повідомлення про підозру вручене без присутності захисника.

Далі в апеляційній скарзі сторона захисту зазначає, що висновок спеціаліста з судово-медичної експертизи Державної установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» від 28.04.2020 не можна вважати науково обґрунтованим та підтвердженим об`єктивними судово-медичними даними, оскільки травми голови потерпілий зазнав у інший період та за інших обставин, ніж наведені у підозрі, зважаючи на те, що швидка допомога та поліція на місце події не викликались. Захисник вказує на те, що, на момент вручення підозри, досудовим слідством встановлено, що потерпілого знімали зі сцени та несли двоє охоронців нічного клубу, тоді як у повідомленні про підозру зазначаються інші обставини. Стверджує про відсутність відомостей про те, де перебував потерпілий і що з ним відбувалося з 04:00 год. по 17:00 год. 09.02.2020, оскільки до лікарні він звернувся лише близько 17:00 год. Також зазначає про відсутність доказів завдання тілесних ушкоджень саме в нічному клубі «ФІФТІ» 09.02.2020, через відсутність інформації про те, ким і в який саме спосіб потерпілому завдано ударів в потиличну частину голови, внаслідок чого ним отримано вказану у підозрі травму. Додає, що, у відповідності до повідомлення про підозру, ОСОБА_7 начебто наніс один удар у ліву скроневу ділянку голови, а тому, як стверджує захисник, виникає питання яким чином такий удар міг завдати стільки травм в різних частинах голови та ще й перелому луски потиличної кістки справа.

Також захисник вказує, що причетність підозрюваного до інкримінованого кримінального правопорушення та обґрунтованість підозри ґрунтується виключно на показаннях потерпілого ОСОБА_10 , який під час першого допиту 10.02.2020 вказав, що не зможе впізнати осіб, які завдали йому тілесних ушкоджень, а 03.03.2020 згадав хто саме завдав йому удари. Стверджує, що показання ОСОБА_11 і ОСОБА_12 містять суттєві суперечності.

У підсумку адвокат звертає увагу суду на те, що необгрунтованість та безпідставність підозри підтверджується показаннями підозрюваного та свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , які зазначали, що ОСОБА_7 під час події побиття потерпілого перебував на першому поверсі закладу, а саме в приміщенні ресторану та не був учасником інкримінованої події. Додає про наявність відеозаписів, які засвідчують факт відсутності ОСОБА_7 на місці події.

Судове засідання по розгляду згаданої апеляційної скарги призначено слуханням в апеляційній інстанції на 12 годину 45хвилин 13.04.2021 року, про що надіслано повідомлення прокурору 09.03.2021року та 12.04.2021 повідомлено захисника ОСОБА_6 , який зобов`язався повідомити підозрюваного ОСОБА_7 , проте в судове засідання прокурор та підозрюваний не прибули, про причини своєї неявки суду не повідомили. 13.04.2021 на адресу суду надійшло клопотання захисника про розгляд апеляційної скарги без його участі. Враховуючи наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку про можливість розгляду апеляційної скарги у відсутності зазначених осіб.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, в провадженні слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001099, відомості про яке 10.02.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

26.03.2020 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

17.08.2020 захисник ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва зі скаргою про скасування повідомлення про підозру від 26.03.2020 ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні вказаної скарги адвоката ОСОБА_6 .

З таким рішенням слідчого судді колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Згідно ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачений ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст.277 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 1 п.п. 4, 5 ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема, такі відомості: зміст підозри, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Підставою для скасування повідомлення про підозру або визнання такою, що не набула статусу підозрюваного є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Такий висновок узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, в повідомленні про підозру ОСОБА_7 від 26.03.2020, вказано зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (а.с. 10-11).

Посилання захисника на те, що вказані фактичні обставини, які викладені в тексті повідомлення про підозру не відповідають дійсності та не підтверджуються доказами, наявними в матеріалах кримінального провадження, а саме те, що підозрюваний не перебував на місці події, у зв`язку із чим у його діях відсутній склад інкримінованого кримінального правопорушення, те, що потерпілого знімали зі сцени та несли двоє охоронців нічного клубу, те, що травми голови потерпілий зазнав у інший період та за інших обставин, ніж наведені у підозрі, те, що ОСОБА_7 під час події побиття потерпілого перебував на першому поверсі закладу, а саме в приміщенні ресторану, те, що висновок спеціаліста з судово-медичної експертизи Державної установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» від 28.04.2020 не можна вважати науково обґрунтованим, те, що показання ОСОБА_10 , ОСОБА_11 і ОСОБА_12 , містять суперечності, те, що у провадженні відсутні докази завдання тілесних ушкоджень саме в нічному клубі «ФІФТІ» 09.02.2020, колегія суддів вважає непереконливими, з огляду на те, що на даному етапі провадження слідчим суддею не можуть бути вирішені ті питання, вирішення яких здійснюється судом під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, слідчим суддею не можуть бути оцінені докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може лише на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для повідомлення їй про підозру у вчиненні цього кримінального правопорушення, оскільки факти і інформація, на які вказують органи досудового розслідування, дають можливість йому переконатися, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Посилання адвоката на те, що повідомлення про підозру вручене без участі захисника, знайшли своє підтвердження, разом з тим, положення ст. 278 КПК України не містять такої вимоги як обов`язкова участь адвоката.

Інші доводи апеляційної скарги не містять визначених КПК України підстав для скасування повідомлення про підозру.
За таких обставин, ухвала слідчого судді, відповідно до вимог ст. 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, про що йде мова в апеляційній скарзі захисника, колегія суддів не вбачає.

Істотних порушень вимог КПК України при постановленні ухвали слідчим суддею, не встановлено.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 194, 196, 277-278, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 07 вересня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру від 26.03.2020 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складене старшим слідчим слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0001099 від 10.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, залишити без змін,аапеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

____________________ _______________________ ______________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4