Справа №523/4075/18
Провадження №1-кп/523/239/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2021 року

Суворовський районний суд м. Одеси в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , в присутності обвинуваченого, розглянувши у судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні по звинуваченню ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні по звинуваченню ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ст.ст. 115 ч. 1, 263 ч. 1 КК України.
В ході судового розгляду прокурором було подано письмове клопотання про продовження відносно обвинуваченого строків тримання під вартою, посилаючись на ризики у кримінальному провадженні.
Захисник заперечувала проти продовження строків тримання під вартою відносно її підзахисного та просила зміни запобіжний захід на більш мякий.
Обвинувачений пыдтримав думку захисника.
Відповідно ж до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Пунктом 20-5 Розділу XІ Перехідних положень КПК України передбачено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Суддя зі складу колегії ОСОБА_6 перебуває у відпустці.

Тому розгляд питання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 проводиться головуючим суддею зі складу колегії суддів Суворовського районного суду м. Одеси, що відповідає положенням п.20-5 Розділу XІ Перехідних положень КПК України.

Стаття 177 КПК України, встановлює, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з цим, ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Приймаючи до уваги викладені обставини та встановлені в судовому засіданні ризики, суд доходить до висновку про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до обвинувачуваного ОСОБА_5 не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому належить продовжити на час судового розгляду цього кримінального провадження запобіжний захід зазначеній особі у вигляді тримання під вартою ще на шістдесят діб.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 331, 369-372 КПК України, колегія суддів-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт відносно ОСОБА_5 , - відмовити.

Продовжити у відношенні обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ "Одеський слідчий ізолятор", строком на 60 діб, тобто до 12.06.2021 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 1000 (однієї тисячі) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних громадян, тобто станом на 01.01.2020 року 2 027 000 гривень.

Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки строком на 60 днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
-прибувати за кожною вимогою до прокурора або суду;
-не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;
-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;
-утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.
-докласти зусиль до пошуку роботи.
Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Головуючий суддя ОСОБА_1