Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3318/21
У Х В А Л А

29 березня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання про арешт майна подане ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000207 від 05.08.2020,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення в межах кримінального провадження №0000207 від 05.08.2020 арешту на автомобіль марки ВАЗ-21061, д.н.з. НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання зазначила, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000207 від 05.08.2020, розпочати за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 Кримінального кодексу України (далі КК) за фактом того, що у серпні 2019 року директор СТО BMW «Бумер» незаконно, з корисливих спонукань заволодів на території гаражного кооперативу «Барвінок-2» автомобілем марки ВАЗ-21061, д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_5 за дорученням ОСОБА_4 , та свідоцтвом про його реєстрацію, чим завдав ОСОБА_4 та ОСОБА_6 матеріальної шкоди у розмірі 23 204 грн. Нею 11.09.2020 подано до органу досудового розслідування заяву про визнання її потерпілою, а також позовну заяву. Вважає, що наявні підстави для арешту слідчим суддею вказаного автомобіля на підставі п. 1 ч. 2 (збереження речових доказів) та п. 4 ч. 2 (відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення) ст.170 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).

Враховуючи наведене, нею як цивільним позивачем попередньо подано до Подільського районного суду м. Києва клопотання про накладення арешту на вказаний автомобіль, проте, ухвалою слідчого судді від 02.10.2020 таке повернуто з підстав відсутності у ньому відомостей щодо розміру шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, розміру позовних вимог, доказів завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Про винесення цієї ухвали представник цивільного позивача довідався та отримав її копію лише 16.03.2021, у зв`язку з чим, після усунення недоліків, подано дане клопотання.

Слідчий в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про дату, місце і час проведення судового засідання, що не перешкоджає розгляду клопотання без його участі.

За результатами розгляду клопотання слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч.2 ст.131, ч.1 ст.132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.2 ст.170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч.2 ст.170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч.10 ст.170 КПК).
З`ясовано, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 02.10.2020 (справа №758/10388/20) повернуто попереднє клопотання ОСОБА_4 про накладення в межах кримінального провадження №0000207 від 05.08.2020 арешту на автомобіль марки ВАЗ-21061, д.н.з. НОМЕР_1 , з підстав відсутності у ньому розміру шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, розміру позовних вимог, доказів завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Слідчий суддя звертає увагу, що повторно подане клопотання не містить покликання на докази факту заподіяння шкоди, тобто не усунено всіх недоліків, зазначених в ухвалі від 02.10.2020, проте, оскільки кримінальним процесуальним законодавством не надано слідчому судді повноважень повторно повернути клопотання про арешт майна, поданого без додержання вимог ст.171 КПК, таке підлягає розгляду по суті.

Так, відповідно до приписів ч.1 ст.171 КПК з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відтак, доводи автора клопотання щодо наявності підстав для арешту майна з метою необхідності збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.171 КПК) слідчий суддя не розглядає.
З приводу доводів щодо необхідності накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову слідчий суддя прийшов до таких висновків.
Згідно приписів ч.6 ст.170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті (відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Із змісту даної норми слідує, що арешт з цієї підстави може бути накладено після оголошення підозри у кримінальному провадженні конкретним особам, проте, з даного клопотання вбачається, що підозра у кримінальному провадженні не складалась, а додана до клопотання копія позовної заяви не містить даних щодо відповідачів, оскільки у кримінальному провадженні не встановлено винних осіб.
Враховуючи наведене, клопотання не підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання про арешт майна ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000207 від 05.08.2020 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1