Справа № 308/3508/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000287 від 03.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий ОВС в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням, про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження № 000287 від 03.09.2019 до 12 місяців.

Згідно клопотання, СУ ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000287 від 03.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Як вбачається з клопотання, 03.09.2019 на підставі рапорту працівників УСБУ в Закарпатській області та заяви ОСОБА_5 до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення представниками Ужгородської міської ради та приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, які нібито без присутності громадян ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виготовили довіреності на розпорядження належними їм на праві приватної власності земельними ділянками в АДРЕСА_1 та після цього незаконно, без їх відома відчужили вказані земельні ділянки на підставі договорів купівлі продажу третім особам.

ОСОБА_5 у своїй письмовій заяві впевнено стверджував, що жодних довіреностей не підписував та розпоряджатися земельною ділянкою нікому не доручав.

В ході досудового розслідування встановлено, що 25 сесією 6 скликання Ужгородської міської ради 12 вересня 2014 року прийнято рішення «Про надання дозволів на розробку проектів відведення земельних ділянок з подальшою передачею їх у приватну власність громадянам»:

ОСОБА_7 земельної ділянки по АДРЕСА_1 площею 0,10 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд;

ОСОБА_6 земельної ділянки по АДРЕСА_1 площею 0,10 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд;

ОСОБА_5 земельної ділянки по АДРЕСА_1 площею 0,10 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд;

На виконання вказаних рішень ФОП ОСОБА_8 розроблено проекти із землеустрою щодо відведення земельних ділянок у приватну власність, після чого проекти подані на затвердження сесією ради.

23.09.2014 ОСОБА_5 надав довіреність на прізвище ОСОБА_9 , яка зареєстрована в реєстрі за № 1747, виготовлена на бланку номер НАЕ 178149 та посвідчена приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_10

27 сесією 6 скликання Ужгородської міської ради 19 грудня 2014 року прийнято рішення «Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок громадянам ОСОБА_7 земельної ділянки по АДРЕСА_1 кадастровий номер

:31:001:0274 площею 0,10 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та передати її у власність; ОСОБА_6 земельної ділянки по АДРЕСА_1 кадастровий номер :31:001:0273 площею 0,10 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та передати її у власність; ОСОБА_5 земельної ділянки по АДРЕСА_1 кадастровий номер :31:001:0272 площею 0,10 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та передати її у власність;

26.07.2019 у приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_11 укладено договори купівлі продажу земельних ділянок, у відповідності до яких ОСОБА_12 придбав три земельні ділянки з кадастровими номерами :31:001:0272, :31:001:0273 та :31:001:0274 по АДРЕСА_1 , продаж земельних ділянок на підставі довіреностей здійснила ОСОБА_9 ..

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження проведені наступні слідчі дії, а саме:

- проведено обшуки в Ужгородській міській раді, Головному управлінні Держгеокадастру в Закарпатській області, приватних нотаріусів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 ;

- допитано ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ,;

- отримано висновки почеркознавчих експертиз № 484 від 24.02.2020, №485 від 28.02.2020, №4/182 від 26.05.2020;

- проведено ряд негласних розшукових дій.

Злочин, передбачений ч. 2 ст. 364 КК України, згідно ст.12 даного Кодексу відноситься до категорій тяжкого.

Тяжким злочином є передбачене Кримінальним Кодексом України діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше десяти років, а тому строк досудового розслідування даного злочину відповідно до встановлених ст. 219 КПК України критеріїв був визначений 03.03.2021.

Завершити досудове розслідування у цей термін не вдалося.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 статті 219 КПК України строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Згідно ч. 1 ст. ст. 295-1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого. Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 295-1 КПК України, у клопотанні про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру зазначаються: 1) найменування (номер) кримінального провадження; 2) всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії проведені під час кримінального провадження; 3) обставини, що перешкоджали здійснити інші необхідні процесуальні дії раніше; 4) строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій; 5) інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; 7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Разом з тим, частиною 1 статті 92 КПК України передбачено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора.

Для прийняття законного та обґрунтованого рішення за вказаними матеріалами досудового розслідування необхідно виконати наступне:

- допитати в якості свідків посадових осіб причетних до прийняття рішень про передачу земельних ділянок у приватну власність;

- встановити місце знаходження та допитати громадянина ОСОБА_6 ;

- встановити коло відповідальних осіб, їх посадові та функціональні обов`язки, зібрати відомості, що характеризують особи підозрюваних.

Через складність провадження неможливо винести кінцеве рішення у встановлені КПК строки, у зв`язку з чим існує необхідність продовження строку досудового розслідування до 12 місяців.

Слідчою ОСОБА_3 подано письмову заяву про розгляд клопотання у її відсутності, в якій також просила продовжити строк досудового розслідування.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 000287 від 03.09.2019 року внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР, тобто з цього часу відповідно до ст. 219 ч. 1 КПК України розпочався строк досудового розслідування.

На теперішній час жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Згідно вимог частини 1, 4, 5 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу. Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження. Клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу. Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Згідно ч. 2 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Відрповідно до ч. 5 ст. 294 КПК України клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу.

Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Складність кримінального провадження визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування (п. 1 ч. 3 ст. 28 КПК України).

На даний момент за вказаним кримінальним провадженням жодній з осіб не повідомлено про підозру, що підтверджується витягом з ЄРДР.

В жодному з процесуальних актів не зазначено відомості про складність кримінального провадження № 000287 від 03.09.2019 року.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України, за яким здійснюється кримінальне провадження № 000287 від 03.09.2019 року, відповідно до ч. 1 ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого.

Негласні слідчі (розшукові) дії, передбачені статтями 260, 261, 262, 263, 264 (в частині дій, що проводяться на підставі ухвали слідчого судді), 267, 269, 269-1, 270, 271, 272, 274 КПК України, проводяться виключно у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (ч. 2 ст. 246 КПК України).

Однак, із змісту клопотання такі вже проведено, і в продовженні проведення таких слідчим не наголошується.

Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до статті 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно ч. 3 до ст. 295-1 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку досудового розслідування протягом трьох днів з дня його одержання, але в будь-якому разі до спливу строку досудового розслідування, за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).

Крім того, слідчий суддя приймає до уваги п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

У Системному звіті РБО зазначено, що ще одним видом зловживань правоохоронців, на яке РБО звертає у своєму звіті є «... неефективність (затягування) досудового розслідування, що, як правило, полягає в бездіяльності органів досудового розслідування та неналежному нагляді органів прокуратури у кримінальних провадженнях, які тривають роками» (стор. 4 Системного звіту РБО).

В той же час, ефективне здійснення розслідування для органів досудового розслідування, як правило, означає або (1) закриття кримінального провадження у випадку відсутності події та/або складу злочину; або ж (2) передачу кримінального провадження до суду з обвинувальним актом та ухвалення судом рішення, яким особа визнається винною у вчиненні злочину.

Також, відповідно до ч. 2 ст. 295-1 КПК України у клопотанні про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру зазначаються:

1) найменування (номер) кримінального провадження;

2) всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведені під час кримінального провадження;

3) обставини, що перешкоджали здійснити інші необхідні процесуальні дії раніше;

4) строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій;

5) інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування.

Необхідність продовження строку досудового розслідування вказаного кримінального провадження слідчий обґрунтовує необхідністю:

- допитати в якості свідків посадових осіб причетних до прийняття рішень про передачу земельних ділянок у приватну власність;

- встановити місце знаходження та допитати громадянина ОСОБА_6 ;

- встановити коло відповідальних осіб, їх посадові та функціональні обов`язки, зібрати відомості, що характеризують особи підозрюваних.

Однак, у клопотанні не наведено обставин, що перешкоджали слідчому здійснити зазначені ним процесуальні дії в межах досудового розслідування кримінального провадження.

Продовження строку досудового розслідування до 12 місяців у клопотанні не обґрунтоване.

У клопотанні не наведено будь-яких конкретних обставин, які б могли вплинути на ефективність досудового розслідування. Зазначені слідчим підстави для продовження строку досудового розслідування мають формальний характер. Продовження строку досудового розслідування у клопотанні зовсім не обґрунтоване.

Стаття 214 КПК України регламентує, що підставою для внесення інформації до ЄРДР (і відповідно, відкриття кримінального провадження, розпочинання досудового розслідування) є встановлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Ст. 364 КК України передбачає відповідальність за умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

З огляду проведених слідчих дій в зазначеному кримінальному провадженні:

- проведено обшуки в Ужгородській міській раді, Головному управлінні Держгеокадастру в Закарпатській області, приватних нотаріусів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 ;

- допитано ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ,;

- отримано висновки почеркознавчих експертиз № 484 від 24.02.2020, №485 від 28.02.2020, №4/182 від 26.05.2020;

- проведено ряд негласних розшукових дій, не вбачаються встановленими та доведеними обставини, викладені та внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000287 від 03.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Такі слідчі дії, як вбачається з матеріалів клопотання проведено ще, допити в 2019 році, експертизи в першій половині 2020 року.

З викладеного вбачається, що звернення з клопотанням про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000287 від 03.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України має тільки формальний характер.

Дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК України, що відображає вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ «Фридлендер (Frydlender) проти Франції» зазначено, що «розумність» строку провадження по справі повинна оцінюватися в світлі обставин справи і з посиланням на наступні критерії: складність справи, дії заявника і відповідних державних органів, а також значущості спору для заявника.

Відповідно до позиції ЄСПЛ, у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч. 1 ст. 6, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення. Це може відбутися раніше, ніж справа потрапить до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27.02.1980); з дня, коли виписано ордер на арешт; з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу; з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25.06.1968, «Ноймастер проти Австрії» від 27.06.1968 р., «Рингейзен проти Австрії» від 16.07.1971).

Відповідно до практики ЄСПЛ обчислення строку провадження у кримінальній справі може розпочинається навіть з моменту допиту особи як свідка, якщо з протоколу допиту вбачається, що на момент допиту слідчий вже підозрював допитуваного у причетності до конкретного злочину, залежно від того, яка із зазначених подій сталася раніше, і закінчується винесенням остаточного рішення у кримінальній справі. У п. 253 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «момент, з якого ст. 6 Конвенції починає застосовуватись до «кримінальних» питань, залежить від обставин справи. Провідне місце, яке займає в демократичному суспільстві право на справедливий судовий розгляд, спонукає Суд віддавати перевагу «сутнісній», а не «формальній» концепції «обвинувачення», про яке йдеться у п. 1 ст. 6» (п. 62 рішення ЄСПЛ від 18.01.2007 у справі «Шубінський проти Словенії» Subinski v. Slovenia)).

У рішенні по справі ЄСПЛ «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що стаття 13 гарантує ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі в разі порушення положень статті 6 параграфа 1 щодо розгляду справи упродовж розумного строку (див. рішення у справі «Кудла проти Польщі» [ВП], № 30210/96, з 156, ECHR 2000-XI). Суд повторює, що засіб є «ефективним», якщо він може бути використаний або для прискорення винесення судом рішення у справі, або для забезпечення заявника відповідним відшкодуванням за затримку, яка вже допущена (див. вказане вище рішення у справі «Кудла проти Польщі», параграфи 157-159).

За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дії сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування кримінального провадження мають бути спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 295-1 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості.

Частиною першою ст. 40 КПК України визначено, що слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, серед іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування.

З вищевикладеного можливо зробити висновок, що органом досудового розслідування не здійснюється швидке, повне та неупереджене розслідування кримінального провадження, що не відповідає завданню кримінального провадження.

З урахуванням зазначеного слідчий суддя вважає, що в даному випадку відсутня доцільність продовження строку досудового розслідування, оскільки слідчим не доведено обґрунтованість заявленого клопотання та можливість вчинення ефективних слідчих дій, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Частинами 6, 9 ст. 295-1 КПК України передбачено, що про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала. Ухвала слідчого судді, прийнята за результатами розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, оскарженню не підлягає.

Згідно ч. 7 ст. 295-1 КПК України у разі відмови слідчим суддею у продовженні строку досудового розслідування прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення цього досудового розслідування, зобов`язаний протягом п`яти днів здійснити одну з дій, передбачених частиною другою статті 283 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 219, 294, 295-1, 372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000287 від 03.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, в якому особі не повідомлено про підозру.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1