Справа № № 585/1020/21
Номер провадження 1-р/585/9/21
У Х В А Л А
І М Е Н ЕМ У К Р АЇ Н И
22 червня 2021 року м.Ромни

Суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області Г.О.Цвєлодуб, розглянувши заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Роменського міськрайонного суду Сумської області від 24 травня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз`яснення ухвали Роменського міськрайонного суду Сумської області від 24 травня 2021 року, яка подана до суду у порядку ст. 380 КПК України.

Дослідивши матеріали заяви суд приходить до висновку про неможливість прийняття її до розгляду з таких підстав.

Так, за приписом статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

У той же час у тексті заяви про роз`яснення рішення заявник ( ОСОБА_1 ) вживає образливі висловлювання щодо учасників судового провадження по розгляду його клопотання, а так само щодо головуючого судді у справі, а саме: зазначає, що захисник Маляр М.В. за своїми професійними навичками «є профнепридатним», прокурор Роменської окружної прокуратури Яковенко К.О. «є відомим у м.Ромни злочинцем, який надає злочинні вказівки суду», а головуючому судді у справі надає вказівку щодо необхідності отримання психіатричної допомоги, а також припинення дій по нав`язуванню репресивної комуністичної пропаганди тощо.

Окремо слід відзначити, що ОСОБА_1 у вказаній заяві також визначає суд першої інстанції як «відділ НКВД або гумористичну спілку юристів», а голову Роменського міськрайонного суду Сумської області характеризує як «відомого у м.Ромни злочинця».

При цьому Глави 2,3 Кримінального процесуального кодексу України визначають основні засади кримінального провадження, а також процесуальні права та обов`язки сторін та інших учасників кримінального провадження.

За загальним правилом зловживання процесуальними правами будь-кого з учасників кримінального процесу не допускається. При цьому учасники процесу зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами.

За таких обставин суд вважає, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, зокрема, відносно особистих характеристик сторін по кримінальному провадженню, інших учасників кримінального провадження, їх представників та суду не можуть використовуватися ні в заявах, ні в скаргах по процесуальних питаннях, ні в інших процесуальних документах, ні у виступах учасників кримінального процесу та їх представників.

Вказані дії свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які вказані дії вчиняють. Ці дії також суперечать основним принципам та завданням кримінального провадження.

КПК України не містить загального положення про заборону зловживання процесуальними правами. Однак, заборона зловживання процесуальними правами не потребує закріплення у нормах КПК України, оскільки вона є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

При цьому, Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Обґрунтування Бардаком В.І. заяви про роз`яснення судового рішення із використанням наведених вище висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14.05.2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04.02.2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20.09.2011 року, заява №46549/06).

Наведену позицію підтверджує і Велика Палата Верховного Суду, якою у постанові від 13 березня 2019 року (справа № 199/6713/14-ц, провадження № 14-92 цс 19), було зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ані у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ані у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє.

Ці дії суперечать загальній засаді кримінального судочинства (п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК України).

Тобто, учасники процесу повинні не припускати використання образливої лексики під час оформлення документів для подання до суду всіх інстанцій, оскільки така лексика не підсилює ефективність і переконливість інформації в документах офіційно-ділового стилю, а свідчить про культурний вакуум та демонструє неповагу до суду, тому з метою уникнення дискредитації суду та суддів учасники процесу повинні утримуватися від дій, які виражають неповагу до суду чи судді.

Зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення ОСОБА_1 вбачається, що обґрунтування вимог заявника зводиться, у тому числі, до образливих висловів на адресу захисника та прокурора, що приймали участь у розгляді клопотання, головуючого судді у справі, а також загалом щодо суду першої інстанції як первинної ланки судової системи, що виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, неприпустиме при оформленні, зокрема, заяви до суду, оскільки така мова перебуває поза нормальним стилем спілкування, в першу чергу, у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами, тощо), та у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви.

За таких обставин та враховуючи, що ОСОБА_1 розпочав виказувати неповагу до учасників судового провадження ще в суді першої інстанції при розгляді його клопотання, наразі продовжує такі свої дії, а тому суд вважає, що образливі висловлювання ОСОБА_1 у заяві про роз`яснення судового рішення є зловживанням останнім своїми правами, а таку заяву слід повернути ОСОБА_1 , що не позбавляє заявника права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 11, 303, 304 Кримінального процесуального кодексу України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Роменського міськрайонного суду Сумської області від 24 травня 2021 року повернути особі, яка її подала, без розгляду.

Копію ухвали про повернення заяви невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із такою заявою.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО

МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ Г.О.ЦВЄЛОДУБ