Провадження №: 1-кс/755/3153/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" липня 2021 р. року Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002355 від 14.07.2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, -

встановив:
В провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно вилучене під час проведення огляду місця події 14.07.2021, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код: НОМЕР_2 .

З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, що у провадженні відділу дізнання Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань № 0002355 від 14.07.2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.07.2021 року до Дніпровського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт про те, що 14.07.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено автомобіль марки NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 в якому було виявлено відсутність номеру на двигуні.

Так, 14.07.2021 відповідно до ч. 3 ст. 237 КПК України, дізнавачем ВД Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за адресою м Київ, вул. П. Усенка, 8, було проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_4 , у якої було виявлено транспортний засіб, NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , з ознаками підробки вузлів та агрегатів деталей автомобіля, а саме на двигуні зазначеного автомобіля було виявлено відсутність серійного номеру, а саме знищення кустарним шляхом. Даний автомобіль було вилучено та поміщено на відповідальне зберігання до штраф майданчику за адресою: АДРЕСА_2 .

В судове засідання з розгляду клопотання прокурор в кримінальному провадженні та власник тимчасово вилученого майна не з`явились.

Приписами статті 172 КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Згідно ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 173 КПК України передбаченого, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Обов`язок доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, дізнавача чи прокурора також і ч.3 ст. 132 КПК України.

Разом із цим, на переконання слідчого судді, у клопотанні належним чином не доведено той факт, що майно тимчасово вилучене 14.07.2021 року, під час проведення огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: автомобіль NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код: НОМЕР_2 , який знаходиться на зберіганні на штраф майданчику за адресою: АДРЕСА_2 , відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та має значення речових доказів для кримінального провадження № 0002355 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.07.2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що матеріали клопотання не містять постанови про визнання автомобіля NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код: НОМЕР_2 речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002355.
Зазначені в матеріалах клопотання контактні дані власника тимчасово вилученого майна не відповідають дійсності, що позбавило суд можливості належним чином повідомити власника тимчасово вилученого майно про час та місце розгляду клопотання прокурора.
Також, прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась та не довела необхідності накладення арешту на тимчасово вилучений 14.07.2021 року автомобіль NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код: НОМЕР_2 .
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що до клопотання про арешти майна слідчий не долучив жодних доказів, що дозволяли б слідчому судді встановити розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Таким чином, слідчий суддя, враховуючи зазначені положення закону, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а також зважаючи, що сторона кримінального провадження, що звернулась із клопотанням про накладення арешту, не з`явилась в судове засідання та не довела необхідності арешту, приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
А тому, майно, тимчасово вилучене 14.07.2021 року, під час проведення огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: автомобіля NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код: НОМЕР_2 , який знаходиться на зберіганні на штраф майданчику за адресою: АДРЕСА_2 та належить ОСОБА_4 слід негайно повернути володільцю.
На підставі викладеного та керуючись ст. 132, 170, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив

У задоволенні клопотання спрокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002355 від 14.07.2021 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України - відмовити.

Майно, тимчасово вилучене 14.07.2021 року, під час проведення огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: автомобіля NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код: НОМЕР_2 , який знаходиться на зберіганні на штраф майданчику за адресою: АДРЕСА_2 та належить ОСОБА_4 - негайно повернути володільцю.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя