Справа № 308/7866/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 червня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування щодо
громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Ужгородського р-ну Закарпатської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , з повною середньою освітою, тимчасово непрацюючого, неодруженого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
встановив:

18 червня 2021 року близько 22 години 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи з прямим умислом - усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, із метою умисного пошкодження чужого майна, за допомогою сірників, підпалив належний йому будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок чого загорілися інші будинки а саме: будинкове приміщення що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , яке належне ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду; будинкове приміщення що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду; будинкове приміщення, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , чим спричинив потерпілій матеріальної шкоди; будинкове приміщення, що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 , належне ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , чим спричинив потерпілому матеріальної шкоди.

Вказані дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 2 ст. 194 КК України, тобто «умисне пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу».

19 червня 2021 року о 15 годині 00 хвилин в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано по підозрі у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України. Повідомлення про підозру вручено ОСОБА_5 вручено 20 червня 2021 року.

В клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 ніде не працює, може переховуватись від органів досудового розслідування, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 10-ти років, може в будь-який момент покинути територію м. Ужгород та Закарпатської області, скоїв умисний тяжкий злочин, може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час не встановлено місце знаходження речей за допомогою яких, здійснювався підпал транспортного засобу,може незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення та існує ризик його протиправної поведінки, так як останній не визнає вини у скоєння ним кримінального правопорушення, місце перебування іншої особи на даний час не встановлено, у зв`язку з чим особисте зобов`язання, особиста порука підозрюваного, домашній арешт та застава будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту, а тому слідчий в тому числі й з огляду на обґрунтованість підозри, просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили таке задовольнити, у зв`язку з обґрунтованістю підозри та наявністю ризиків ухилення підозрюваного від слідства та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих тощо, й неможливістю їх попередження шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні вказаного клопотання, застосувати до такого домашній арешт, або заставу як альтернативний триманню під вартою запобіжний захід, оскільки заявлені стороною обвинувачення ризики не доведені.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, пояснення слідчого з приводу поданого клопотання, заперечення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Витягом з ЄРДР стверджується, що Ужгородським районним куправлінням поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000890 від 19 червня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

У відповідності до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

КПК України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, яка за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, § 219, 21.04.2011р.).

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

На підтвердження обґрунтованості підозри в інкримінованому ОСОБА_5 кримінальному правопорушенні, слідчим до клопотання додано ряд доказів, а тому така підтверджується зокрема рапортом від 19.06.2021 про те, що зі служби 102 надійшло повідомлення про загорання 18.06.2021 в таборі ромського поселення; поясненнями ОСОБА_5 від 19.06.2021, за якими він стверджує про виниклу конфліктну ситуацію з особами ромської національності, після чого він здійснив підпал речей в належному йому будинку-шалаші; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 19.06.2021 від ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та протоколом їх допиту від 19.06.2021, за яким останні стверджують про те, що ОСОБА_5 , підпалив будинок АДРЕСА_4 , внаслідок чого загорівся будинок заявників; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 19.06.2021, за яким останній стверджує про підпал ОСОБА_5 18.06.2021 свого будинку, що спричинило загорання інших помешкань; протоколом допиту свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 від 19.06.2021, за яким останні стверджують про те, що 18.06.2021 близько 22 год. ОСОБА_5 , перебуваючи на вулиці поводив себе неадекватно, погрожував всім, після чого здійснив підпал свого будинку, що спричинило загорання інших помешкань; протоколом огляду місця події від 19.06.2021 та фотоматеріалами до такого; звітом про причини виникнення пожежі від 19.06.2021, за яким пожежа виникла внаслідок підпалу, за словами ОСОБА_17 , знайомий йому чоловік запалив ганчірку, яку закинув на перекриття будинку барачного типу в АДРЕСА_5 .

Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваного до злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України. При цьому зазначені у розглядуваному клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, отже за переконанням слідчого судді ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому.

Разом з тим слідчий суддя зауважує, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України вручено ОСОБА_5 20.06.2021, чому передувала його затримання 19.06.2021 в порядку ст.. 208 КПК України.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя враховує, що при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 зазначений слідчим в клопотанні та заявлений прокурором в судовому засіданні ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, задля уникнення відповідальності за злочин, в якому підозрюється знайшов своє підтвердження з огляду на санкцію ч. 2 ст. 194 КК України, яка передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до десяти років, а також з врахуванням того, що потерпілі можуть пред`явити до нього вимогу про відшкодування заподіяних їм збитків внаслідок вчинення ОСОБА_5 злочинних дій в яких він підозрюється. Вказаний ризик посилюється й з огляду на відсутність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків за місцем проживання: не працює, неодружений, діти та інші утриманці у нього відсутні.

Окрім цього слідчий суддя вважає наявним ризик незаконного впливу ОСОБА_5 на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, схиляючи таких до зміни даних слідству показів, що створює загрозу зміни такими наданих слідству показів.

Разом з цим наявність вказаного ризику породжує ризик перешкоджання ОСОБА_5 кримінальному провадженню іншим чином, оскільки вплив на вищевказаних учасників кримінального провадження призведе до неможливості встановлення необхідних обставин інкримінованого підозрюваному злочину.

Інші ризики, зазначені слідчим в клопотанні, зокрема про можливість підозрюваного ОСОБА_5 знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час не встановлено місце знаходження речей за допомогою яких, здійснювався підпал, не знайшли свого підтвердження. Так, з пояснень ОСОБА_5 від 19.06.2021, що підпал був здійснений за допомогою сірників; а за твердженням ОСОБА_18 у звіті про причини виникнення пожежі від 19.06.2021, знайомий йому чоловік запалив ганчірку, яку закинув на перекриття будинку в м. Ужгород по вул. Бачинського біля будинку 103.

В рішенні у справі «Лабіта проти Італії» Європейський суд з прав людини вказує, що тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченому ч. 2 ст. 194 КК України, тобто «умисне пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу». З фактичних обставин інкримінованого йому злочину вбачається, що ОСОБА_5 внаслідок виниклої з поселенцями табору конфліктної ситуації підпалив належний йому будинок-барак, що призвело до загорання інших будинків.

Така поведінка ОСОБА_5 свідчить про те, що останній здійснюючи підпал належного йому майну проігнорував наслідки його дій для інших осіб.

Разом з цим, слідчий суддя також враховує особу підозрюваного, зокрема те, що ОСОБА_5 раніше судимий, не працює, неодружений, дітей та утриманців не має, у нього відсутн/ місце для постійного проживання, оскільки він підпалив своє помешкання.

Застосування альтернативних запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією підозрюваного ОСОБА_5 від суспільства, на думку слідчого судді, буде недостатнім для попередження вищевказаних ризиків й забезпечення належної процесуальної поведінки такого.

Таким чином, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання таким ризикам, свідчить про підставність обрання запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою на строк до 60 днів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених названим Кодексом. Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків; розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного слідчий суддя з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, необхідно мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

У справі «Бакланов проти Росії» (рішення суду від 09 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним». У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) Європейський суд вказав, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, і вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі. У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 покладаються обов`язки, визначені в резолютивній частині ухвали, строк яких, відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, визначено до двох місяців.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Обрати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 60 діб.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 визначено до 17 серпня 2021 року.
Встановити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить суму у 45400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень 00 копійок.
Роз`яснити, що ОСОБА_5 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі.
У разі внесення застави на ОСОБА_5 покласти наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;
- не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими у цьому кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі невиконання вищезазначених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.
Строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків визначено до 17 серпня 2021 року.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського ОСОБА_19 Іванов

міськрайонного суду