Справа № 953/5090/21
н/п 1-кс/953/2619/21
"26" березня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Встановлено, що 20.03.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено громадянина ОСОБА_5 , який мав при собі водійське посвідчення з ознаками підробки.
Згідно рапорту інспектору взводу 2 роти 6 батальйону 4 УПП ДПП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , встановлено, що 20.03.2021, приблизно о 09 год. 35 хв., під час патрулювання у складі екіпажу 7016 за адресою: м. Харків, вул. Громадянська, 22/26, за порушення ПДР було зупинено автомобіль марки «Mercedes-Benz» С 180 н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав посвідчення водія НОМЕР_2 , яке мало ознаки підробки, а саме: бланк виготовлено кустарним способом, шрифт нанесено недрукарським шляхом.
20.03.2021 у період часу з 10:13 по 10:28 години, старшим дізнавачем СД Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено водійське посвідчення серії НОМЕР_2 , яке після проведення огляду поміщено до спеціалізованого експертного пакету №1063429 та вилучено до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області. Відповідно до пояснень ОСОБА_5 , встановлено, що приблизно 2 роки назад, він придбав зазначене водійське посвідчення у свого знайомого, із яким він навчався в університеті, та заплатив за зазначені права грошові кошти в сумі 6000 грн.
Вищеописані речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, тобто відповідають критеріям, зазначеним у п. 1, п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України.
Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані речі є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідає вимогам ст. 98 КПК України.
Прокурор, посилаючись на вимоги ст. 98, 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно.
Прокурор, слідчий до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Власник майна до судового засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна та прокурора.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
20.03.2021 у період часу з 10:13 по 10:28 години, старшим дізнавачем СД Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 виявлено водійське посвідчення серії НОМЕР_2 , яке після проведення огляду поміщено до спеціалізованого експертного пакету №1063429 та вилучено до Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 358 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 20.03.2021 огляду місця події, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Задовольнити клопотання прокурора про арешт майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1