печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7386/21-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2021 року Слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Печерського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 09.07.2019 року в рамках кримінального провадження №0001587,-
В С Т А Н О В И В :
До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 09.07.2019 року в рамках кримінального провадження №0001587, а саме: будинок житловий літ. «К-2» з надвірними будівлями загальною площею 322,1 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 16555928), який належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено необґрунтовано, також посилається на те, що вказаний житловий будинок є приватною власністю ОСОБА_5 , який не має жодного відношення до кримінальних проваджень, а тому з огляду на вимоги кримінального процесуального законодавства останній не набув статутсу підозрюваного, що свідчить про відсутність правових підстав для накладення арешту на його майно з метою, встановленою частиною 5 та 6 статті 170 КПК України. Тобто, накладення арешту на майно особи на підставі наведених норм можливе лише в тому разі, якщо вона має статус підозрюваного, що в протилежному випадку виключає таку можливість. В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити. Прокурор в судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив. На підставі ч. 2 ст. 174 КПК України слідчим суддею визнано можливим розгляд клопотання за даної явки осіб. Слідчий суддя, заслухавши пояснення адвоката, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного. Судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/33911/19-к від 09.07.2019 року у кримінальному провадженні №0002973, накладено арешт в тому числі на будинок житловий літ. «К-2» з надвірними будівлями загальною площею 322,1 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 16555928), шляхом заборони розпорядження та користування вказаним майном. У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 09.07.2019 року при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання в органу досудового розслідування були достатні підстави для накладення арешту вищезазначеного майна, з метою забезпечення можливої конфіскації майна. Так, в судовому засіданні за наданими матеріалами слідчим суддею встановлено, що захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не втратив свою актуальність та підстави, які діяли на момент його застосування не відпали та продовжують існувати. Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявниками на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо обмеження права власності, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що втручання органу досудового розслідування у право на мирне володіння майном забезпечує «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав заявника, а також, що існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між арештом майна та метою, яку даний захід прагне досягти. За викладених обставин, в силу принципу змагальності сторін, доводи клопотання про скасування арешту слід визнати як безпідставні, такі що не базуються на об`єктивних фактах і правових підставах, які б слугували для його задоволення. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 09.07.2019 року в рамках кримінального провадження №0001587 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст буде оголошений 13-55 год. 23.02.2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1