Справа № 645/7993/19
Провадження № 1-кс/645/799/21
УХВАЛА
26 травня 2021 року м. Харків
Слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
Досудовим розслідуванням встановлено, що у діях службових осіб Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та ТОВ «Харківтехноплюс» під час виконання робіт за укладеними договорами з капітального ремонту внутрішньо квартальних доріг та тротуарів за адресами: вул. Олімпійська, 7, вул. Миру, 50, вул. Електровозна, 9 у м. Харкові, а також ремонту тротуару від житлового будинку №2А по бульвару Івана Каркача до житлового будинку №80 по вул. Миру у м. Харкові, здійснено привласнення бюджетних коштів службовими особами.
Таким чином, внаслідок неправомірних дій посадових осіб Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та ТОВ «Харківтехноплюс», при укладенні та виконанні вказаних договорів, здійснено привласнення та заволодіння бюджетними коштами, внаслідок чого в діях останніх вбачаються ознаки складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.
За даним фактом вилучено тендерну та технічну документацію, які 26.03.2021, разом з матеріалами кримінального провадження направлено до ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», для проведення судової будівельно-технічної експертизи по даному факту.
06.04.2021 до слідчого відділення надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів та проведення огляду за участю експерта, що необхідно для проведення судової експертизи № 7440.
В зв`язку з чим 20.05.2021, за участю експертів, за адресами: вул. Олімпійська, 7, вул. Миру, 50, вул. Електровозна, 9 у м. Харкові, а також на ділянці від житлового будинку №2А по бульвару Івана Каркача до житлового будинку №80 по вул. Миру у м. Харкові проведено огляди місця події, в ході яких з кожної ділянки вилучено ряд кернів асфальтобетонного покриття дороги.
Процесуальний керівник по вказаному кримінальному провадженню - прокурор Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити.
Представник Харківської міської ради в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлений, надав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі.
При вирішенні клопотання про арешт майна, слідчий суддя виходив з наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У відповідності до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Згідно з ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
Додані до клопотання матеріали кримінального провадження свідчать про те, що здійснюється досудове розслідування за фактом привласнення бюджетних коштів службовими особами Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та ТОВ «Харківтехноплюс» під час виконання робіт за укладеними договорами з капітального ремонту внутрішньоквартальних доріг та тротуарів за адресами: вул. Олімпійська, 7, вул. Миру, 50, вул. Електровозна, 9 у м. Харкові, а також ремонту тротуару від житлового будинку №2А по бульвару Івана Каркача до житлового будинку №80 по вул. Миру у м. Харкові.
Метою накладення арешту на вищезазначене предмети є перевірка на відношення вищевказаних предметів до даного кримінального правопорушення, проведення судових експертиз, збереження речових доказів.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання заступника начальника СВ відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя