Ухвала
Іменем України
31 липня 2020 р.

м. Київ
Справа № 701/171/20
Провадження № 51-1615 впс 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 366 КК України, на ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 23 червня 2020 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 366 КК України, з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 23 червня 2020 року, якою захиснику відмовлено у задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження, з Черкаського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що відповідно до звіту автоматизованої системи документообігу справ та матеріалів кримінального провадження утворити склад суду неможливо, оскільки до складу палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду включено чотирьох суддів, які не можуть брати участь у розгляді справи щодо ОСОБА_5 , оскільки слухали поєднані справи, що виключає розгляд поточної.
Враховуючи викладене, у поданні ставиться питання про передачу матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції.
До початку розгляду подання на адресу Верховного Суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 , у якому вона просила передати вказане кримінальне провадження до Київського апеляційного суду з метою забезпечення оперативності розгляду, оскільки захисник та представники потерпілого здійснюють свої повноваження у м. Києві. Також зазначає, що направлення справи до Київського апеляційного суду здійснюється швидше, ніж до інших судів.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, колегія суддів дійшла висновку, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 4 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Частиною 3 ст. 34 КПК України визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з подання та долучених матеріалів справи, до Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 366 КК України, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 23 червня 2020 року, якою захиснику відмовлено у задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження, для розгляду в апеляційному порядку.
Зі змісту подання та наданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що судова палата з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду складається з чотирьох суддів.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Черкаського апеляційного суду від 23 липня 2020 року визначення колегії суддів для розгляду вказаного провадження не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Зокрема суддів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 виключено з автоматизованого розподілу у зв`язку з тим, що вони слухали поєднані справи, що виключає можливість розгляду ними кримінального провадження щодо ОСОБА_5 .
Таким чином, склад судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду становить чотири судді, які не мають права брати участь у розгляді цього кримінального провадження із зазначених вище причин.
Крім цього, у поданні зазначено, що відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 30 липня 2019 року зі змінами і доповненнями, внесеними рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року, кримінальні провадження, в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення з одного суду до іншого.
З урахуванням викладеного та положень ст. 34 КПК України колегія суддів вважає, що подання Черкаського апеляційного суду потрібно задовольнити і направити вказані матеріали кримінального провадження до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду, а саме Кропивницького апеляційного суду.
Стосовно клопотання захисника про необхідність направлення справи до Київського апеляційного суду, колегія суддів не може з ним погодитись.
Відповідно до положень ч. 13 ст.31 КПК України, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Найбільш територіально наближеним судом апеляційної інстанції до Черкаського апеляційного суду є саме Кропивницький апеляційний суд.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання Черкаського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 206-2, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 366 КК України, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 23 червня 2020 року направити до Кропивницького апеляційного суду.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3