Провадження № 1-кс/756/594/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року Оболонський районний суду міста Києва

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретарів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві спільну заяву обвинуваченої ОСОБА_4 та її захисника ОСОБА_5 про відвід судді Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні унікальний № 756/14552/18 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,
встановив:
Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник ОСОБА_5 звернулися до суду з заявою про відвід судді Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні унікальний № 756/14552/18 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України. У заяві стверджується, що існують обставини, передбачені п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 75 КК України, а тому заяву про відвід судді заявники просять задовольнити.
Заява про відвід судді, який розглядає кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 125 КК України, обгрунтована тим, що кримінальне провадження щодо обвинуваченої сфальсифіковано з метою перешкоджання здійсненню нею профспілкової діяльності та з метою незаконного звільнення її з роботи, з метою унеможливити виконати рішення судів у трудових спорах; що слідчим на стадії досудового слідства грубо порушувалися вимоги кримінального процесуального законодавства, фальсифікувались та підроблялись процесуальні документи.
06.11.2019 стороною захисту вже подавалася заява про відвід судді ОСОБА_6 у даному кримінальному провадженні з підстав сумнів у його неупередженості до сторони захисту у здійсненні справедливого розгляду справи, що полягали у грубому порушенні процесуальних прав обвинуваченої ОСОБА_4 та неприхованій позиції відкритої підтримки сторони обвинувачення, зокрема прокурора ОСОБА_7 та представника потерпілої ОСОБА_8 . Розгляд даної заяви про відвід судді ОСОБА_6 було здійснено 11.12.2019 суддею Оболонського суду м. Києва ОСОБА_9 , який відмовив в задоволенні заяви.
Заявляючи відвід судді ОСОБА_6 обвинувачена та її захисник припускають що справа головою суду розподіляються в ручному режимі, тобто за особистим розпорядженням голови суду та наданням керівних вказівок суддям, на розгляд яких надходять справи за участю ОСОБА_4 .
Крім того, заявляючи відвід судді ОСОБА_6 , обвинувачена та захисник посилаються на відмову судді у задоволенні клопотання про повторний допит потерпілої ОСОБА_8 10.01.2020, на подальший допит свідка ОСОБА_10 в «експрес режимі», який супроводжувався постійним безпідставним зауваженням головуючого судді ОСОБА_6 в бік обвинуваченої ОСОБА_4 та погрозами видалити її з зали судового засідання, що суддя ОСОБА_6 і зробив, постановивши 11.01.2020 незаконну ухвалу про видалення обвинуваченої ОСОБА_4 із зали судових засідань до кінця розгляду справи.
Заяви обвинуваченої та захисника про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження (від 17.01.2020 та від 20.01.2020 відповідно) відхилялися працівниками апарату з посиланням на існування такого розпорядження від судді ОСОБА_6 , лише 21.01.2020 близько 17:15 год. було надано матеріали справи, однак невдовзі секретар судді ОСОБА_6 почала виривати матеріали справи з рук та кричати, що ОСОБА_4 заборонено ознайомлюватися з матеріалами справи за розпорядженням судді ОСОБА_6 та голови Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_9 .

Крім того, у заяві про відвід судді зазначається, що при ознайомленні з матеріалами справи та порівнянням журналів судових засідань з отриманими копіями технічних записів судового засідання були виявлені неспівпадіння, що, на думку заявників, також створює підстави для відводу, є ще одним доводом недовіри до даного склад суду.

Посилаючись на КПК України та на норми міжнародного права обвинувачена та її захисник просять задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні.
В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник ОСОБА_5 вимоги заяви підтримали з викладених в ній підстав.
Суддя ОСОБА_6 в судове засідання не прибув.
Прокурор ОСОБА_7 у відповідній заяві просив з метою запобігання поширенню інфекційної хвороби COVID 19 розглядати заяву про відвід судді ОСОБА_6 без участі прокурора.

Разом з тим, прокурор у своїй заяві звернув увагу на те, що обвинуваченою вже подавалась заява про відвід вказаного судді, яка в подальшому у порядку, передбаченому КПК, була відхилена. Прокурор вважає, що обвинувачена зловживає своїм правом на відвід з метою затягування процесу.

Крім того, прокурор заперечує проти вказаної заяви про відвід судді, оскільки суддя ОСОБА_6 до моменту видалення обвинуваченої із зали суду, багаторазово попереджав останню про порушення нею порядку судового розгляду без застосування відповідних заходів процесуального примусу.
Потерпіла та її представник також до суду не прибули.
Вислухавши заявників (обвинувачену та захисника), вивчивши заяву про відвід та долучені до неї документи, матеріали кримінального провадження, заяву прокурора, суд дійшов до висновку про те, що заява про відвід судді не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Відповідно до «Бангалорських принципів поведінки суддів» від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, об`єктивність судді є обов`язковою умовою належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, які супроводжують його прийняття.

Відповідно до першого принципуБангалорських принципів поведінки суддів суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямою опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою.

Відповідно до другого принципу, перед розглядом справи суддя утримується від будь-яких коментарів, які могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути па перебіг справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

За практикою Європейського суду з прав людини визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивно критеріїв безсторонності.

Згідно п. 3 Європейського статуту судді суддя не тільки повинен бути безстороннім, а й повинен сприйматися будь-ким як безсторонній.

Норма кримінального процесуального закону про відвід гарантує неупередженість здійсненні правосуддя.

Судом, який розглядав заяву про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, не виявлено фактів порушення цим суддею Бангалорських принципів поведінки суддів або проявів упередженості чи необ`єктивності.

Відповідно до ст. 321 КПК головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Частиною 2 ст. 329 КПК передбачено, що сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні.

Відповідно до ст. 330 КПК якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду. Якщо такий обвинувачений не представлений захисником, суд зобов`язаний залучити захисника для здійснення захисту за призначенням і відкласти судовий розгляд на строк, необхідний для його підготовки до захисту. Після повернення до зали засідання обвинуваченому надається можливість ознайомитися з доказами, які були досліджені, а також з рішеннями, які були ухвалені за його відсутності, та дати пояснення щодо них. У разі видалення обвинуваченого на весь час судового розгляду, судове рішення, яким закінчено провадження в суді, негайно оголошується обвинуваченому після його ухвалення.

Виконання головуючим суддею ОСОБА_6 своїх обов`язків, передбачених ст.ст. 321, 330 КПК, суд не може розцінювати як його упередженість або необ`єктивність.
Існування обставин, передбачених п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 75 КПК, що виключають участь судді ОСОБА_6 в кримінальному провадженні унікальний № 756/14552/18 не встановлено.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суд

постановив:
Відмовити в задоволенні спільної заяви обвинуваченої ОСОБА_4 та її захисника ОСОБА_5 про відвід судді Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні унікальний № 756/14552/18 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1