Провадження № 1-кс/643/4132/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25.09.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004045 від 04.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0004045 від 04.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування встановлений факт незаконної перереєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 шляхом надання підроблених документів.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що є підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру, тому що майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В судове засідання прокурор не з`явився, разом з клопотанням подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив судовий розгляд провести за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи вказану норму закону та те, що повідомлення підозрюваного, його захисника та інших власників майна про розгляд судом клопотання про арешт майна може призвести до його відчуження, слідчий суддя розглянув клопотання без їх повідомлення.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 була власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу 1667 від 26.04.2007, проте у вказаній квартирі ніколи не мешкала та фактично мешкає у квартирі АДРЕСА_2 .

20.02.2020 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 надала приватному нотаріусу ХМНО ОСОБА_6 підроблені договір дарування №1344 від 01.06.2012 (відповідно до якого ОСОБА_4 подарувала ОСОБА_5 квартиру АДРЕСА_1 ), начебто виданий приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_7 , довідку КП «ХМБТІ» ХМР №1077518 від 13.02.2020 та технічний паспорт від 19.03.2019, виданий ОСОБА_8 . На підставі зазначених документів приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_6 20.02.2020 вніс відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про те, що ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі згаданих документів.

18.03.2020 ОСОБА_5 продала квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказаний правочин посвідчений 18.03.2020 приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_10 за №88. При укладенні правочину в інтересах ОСОБА_9 діяла ОСОБА_11 на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_10 18.03.2020 за №87.

Допитана в якості свідка ОСОБА_5 повідомила, що ніколи, в тому числі 01.06.2012, договору дарування квартири АДРЕСА_1 із ОСОБА_4 не укладала, власником зазначеної квартири ніколи не була. 18.03.2020 ОСОБА_5 перебуваючи у офісі нотаріуса продала згадану квартиру невідомій їй жінці на прохання іншої особи за грошову винагороду.

На підставі наданих документів слідчий суддя вважає доведеним, що перереєстрація права власності на квартиру відбулась під час діючої заборони на відчуження майна.

Таким чином, слідчим суддею встановлені правові підстави для накладення арешту на квартиру, оскільки вона є безпосереднім предметом злочину та може бути використана в якості доказу у кримінальному провадженні.

Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .

В клопотанні прокурором доведена необхідність накладення арешту на квартиру з забороною розпорядження нею, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Отже клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення до суду із клопотанням належить на праві приватної власності ОСОБА_9 шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження та розпоряджатися нею.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1