Справа № 180/1300/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2020 р. м. Марганець

Слідчий суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Павлограді Дніпропетровської області, має середню спеціальну освіту, не працює, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 14.08.2019 року Марганецьким міським судом Дніпроптеровської області за ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 357 УУ України до штрафу в розмірі 1190 грн., за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000390 від 08.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченного ч. 2 ст. ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Марганецького ВП ГУНП в Дніпропетровській області звернулася до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Марганецького відділу Нікопольської місцевої прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України. На обґрунтування клопотання зазначив, що 07.08.2020 року, приблизно о 17-30 год., ОСОБА_5 , перебуваючи біля будинку № 14 по вул. Перспективній в м. Марганці Дніпропетровської області, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою з ОСОБА_6 , викрав сумку ОСОБА_7 , в якій знаходився мобільний телефон, вартістю 1150 грн., після чого залишив місце вчинення злочину та розпорядився викраденим майном на власний розсуд. Крім того, 08.08.2020 року, приблизно о 03-00 год., ОСОБА_5 через відчинене вікно проник в квартиру АДРЕСА_2 , зняв зі стіні кімнати два обігрівача, вартістю 1333,33 грн., витягнув їх через вікно квартири та залишив на вулиці, але не вчинив усій неоюхідних дій для закінчення злочину, оскільки був затриманий працівниками поліції у звязку із спрацюванням сигналізації.

Оскільки ОСОБА_5 має йншу підозру у вчиненні інших тяжких корисливих злочинів, може незаконно впливати на свідків, вчинити інший злочин, а також може продовжити переховуватися від органів досудового розслідування, тому наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України і є достатні підстави для застосування щодо неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування, на що вказує тяжкість покарання, може вчинити інші злочини.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_8 у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечують, просять суд обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд приходить до наступного.

08.08.2020 року, 23.08.2020 року за №0000390 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за фактом крадіжки майна ОСОБА_7 та ОСОБА_9 .
28.08.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор в судовому засіданні при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик переховування підозрюваного від досудового розслідування, скоєння іншого злочину а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику.

Враховуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину та замаху на тяжкий злочин, не працює, не одружений, не має утриманців, має постійне місця проживання, має підозру у вчиненні інших тяжких корисливих злочинів, обвинувальний акт за яким перебуваює на розгляді суду, і в цей же час ОСОБА_5 продовжує вчиняти корисливі злочини, а тому наявні ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування або суду, впливати на свідків, потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому вважаю, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слід обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою, оскільки більш мякі запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема у розумінні практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до ст. 183 ч.3 КПК України суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
За таких обставин, суд вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою із можливістю застосування застави, визначивши розмір застави в порядку, передбаченому ч.3 ст. 183 КПК України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
При визначенні розміру застави, суд керується практикою ЄСПЛ, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні та враховує обставини і тяжкість кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбаченихст. 177 КП України, та вважає необхідним визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 43940 гривень.
На підставі вищенаведено, керуючись ст.ст.182,194 КПК України, суд,-
у х в а л и в :
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_10 данила ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 27 жовтня 2020 року.

Встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 43940 гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у випадку внесення застави та звільнення з-під варти, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора,суд про зміну свого місця проживання;
Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі не з`явлення його за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин або не повідомлення ним про причини своєї неявки, або порушення ним обов`язків, покладених на неї цією ухвалою, застава звертається у дохід держави.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному, захиснику.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Марганецький відділ Нікопольської місцевої прокуратури Дніпропетровської області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1