Справа № 190/1195/20
Провадження №1-кп/190/129/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року м.П`ятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4

розглянувши в підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000537 від 02.09.2020 року стосовно

ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровськ, громадянина України, який заресєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , розведений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не працює, раніше неодноразово судимий, в останнє - 29.02.2016 року вироком П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області за ч.2 ст.289 КК України, із застосуванням ч.1 ст.71 КК України, до 5 років 1 місяця позбавлення волі; звільнений 06.09.2019 року умовно-достроково на невідбутий строк 1 рік 5 місяців 22 дні,

по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

На розгляд до П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000537 від 02.09.2020 року стосовно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2020 року, зазначена справа розподілена судді ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 21.09.2020 року справу призначено до підготовчого розгляду на 09.00 год. 08.10.2020 року. Однак, в зв`язку з неявкою в підготовче судове засідання обвинуваченого ОСОБА_4 , підготовчий розгляд по справі не відбувся. Крім того, в зв`язку з неявкою обвинуваченого, підготовчий розгляд, призначений на 15.10.2020 року також було відкладено.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали обвинувального акту, суд вважає, що в даному кримінальному провадженні підстави для прийняття рішення, передбаченого пунктами 1-4 ч.3 ст.314 КПК України відсутні. Таким чином, немає перешкод призначення справи до судового розгляду.

Під час підготовчого розгляду прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_4 , в період умовно-дострокового звільнення його від подальшого відбування покарання за попередньо вчинений злочин, на шлях виправлення не став та повторно вчинив нове кримінальне правопорушення; при цьому, ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Отже, наявність обгрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, є підставою для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував щодо обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

За положенням ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

ОСОБА_4 обвинувачується у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, поєднаній з проникненням у житло.

Згідно частини 1 статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
У вказаному кримінальному провадженні встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, оскільки за вчинення інкримінованого злочину йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років. Це дає достатні підстави вважати про реальність такого ризику з боку обвинуваченого, який знаючи про тяжкість покарання за вчинене діяння може переховуватись від суду. Крім того, ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, вчинив злочин в період умовно-дострокового звільнення його від подальшого відбування покарання за попередньо вчинений злочин, що є ризиком вчинення ним нових злочинів.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_4 утриманців не має, постійного місця роботи не має. Відсутність міцності соціальних зв`язків є ризиком його зникнення у разі перебування на волі.

Також судом враховано те, що ОСОБА_4 двічі ухилився від суду, в зв`язку з чим підготовчий розгляд по справі було відкладено.

Заслухавши думку прокурора та обвинуваченого, суд вважає за доцільне обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України та ступеня тяжкості інкримінованого злочину.

Водночас, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, враховуючи майновий стан обвинуваченого, суд приходить до висновку про те, що обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 65910 (шістдесят п`ять тисяч дев`ятсот десять) гривень.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає підготовку до судового розгляду завершеною та кримінальне провадження призначає до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

За змістом ст.314-1 КПК України, з метою забезпечення суд інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Але, враховуючи те, що відповідно до п.6 ч.4 ст.314-1 КПК України, досудова доповідь не складається щодо особи, до якої застосовано умовно-дострокове звільнення від відбування покарання, проте вона вчинила новий злочин протягом невідбутої частини покарання, - в даній справі складання досудової доповіді не потребується.

Керуючись ст.ст.177, 315, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Кримінальне провадження щодо розгляду обвинувального акта стосовно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати:
обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілу ОСОБА_5 , свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Явку зазначених осіб визнати обов`язковою.
Про розгляд справи повідомити начальника П`ятихатського віділу Жовтоводської місцевої прокуратури.
Розгляд кримінального провадження призначити на 11.30 год. 11 листопада 2020 року в приміщенні П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області.

Клопотання прокурора щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу, - задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 09 год. 00 хв. 04 листопада 2020 року по 09 год. 00 хв. 02 січня 2021 року, , з можливістю внесення застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 65910 (шістдесят п`ять тисяч дев`ятсот десять) гривень, які можуть бути внесені обвинуваченим або заставодавцем на відповідний рахунок до спливу терміну тримання під вартою.
Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному судом розмірі протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При внесенні суми застави у визначеному судом розмірі, обвинувачений підлягає звільненню з-під варти.
У разі внесення застави, на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , покласти наступні обов`язки:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу суду;
2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
3) прибувати за кожною вимогою до суду;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади, документи що дають право на виїзд з України.
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення в частині застосування запобіжного заходу.

Виконання ухвали доручити начальнику Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)».

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині застосування запобіжного заходу може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення до Дніпровського апеляційногосуду через П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області.

В іншій частині ухвала, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених ч.1 ст.392 КПК України, окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, винесене за результатами судового розгляду кримінального провадження.

Суддя ОСОБА_1