Справа № 308/6194/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 серпня 2020 року м. Ужгород
Із клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 вбачається , що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 в порушення вимог Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» від 19.12.1995 року, який забороняє роздрібну торгівлю спиртом етиловим, в порушення Закону України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності» від 01.06.2000 року, всупереч «Правилам роздрібної торгівлі алкогольними напоями» за відсутності відповідних документів, що підтверджують походження продукції, її якість, законність виробництва, займався незаконним придбанням з метою збуту, зберіганням з метою збуту та збутом незаконно виготовлених алкогольних напоїв та з метою особистого незаконного збагачення, шляхом розповсюдження на території Закарпатської області фальсифікованих алкогольних напоїв з підробленими марками акцизного податку разом з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, на весні 2020 року при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, придбав в невстановленої особи алкогольні напої а саме горілку марки «PRIME» «World Clasik» та коньяк «Коньяк Закарпатський» в невстановленій на даний час кількості, однак не менше ніж три ящики по 20 (двадцять пляшок) горілки ємкістю по 0,5 л. кожна марки «PRIME» «World Clasik» та 10 (десять) пляшок коньяку «Коньяк Закарпатський», які перевіз до свого місця проживання, а саме: АДРЕСА_2 з однаковими марками акцизного податку та 15.06.2020 року близько 20 годин 23 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , маючи на меті незаконне збагачення, шляхом збуту підроблених алкогольних виробів, з підробленими марками акцизного податку, продав три ящики горілки марки «PRIME» «World Clasik» в одному ящику 20 пляшок ємкістю по 0,5 л. по ціні 37 гривень за одну пляшку, з однаковими марками акцизного податку серією та номером «09 ААБІ 586023» та 10 пляшок «Коньяк Закарпатський» ємкістю по 0,5 л. по ціні 80 гривень за одну пляшку, з однаковими марками акцизного податку серією та номером «07 ААА 071236», особі залученій до контролю за вчиненням злочину громадянину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_3 , тим самим здійснив збут підроблених алкогольних напоїв з підробленими марками акцизного податку.
05 серпня 2020 року, органом досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатській області від 07.07.2020 року, проведено обшук нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено 8 (вісім) пляшок коньяку «Закарпатський» з акцизним маркуванням № 07 АААВ 071236 на кожній пляшці.
Як зазначає слідчий у клопотанні вищевказані речі підпадають під ознаки, перераховані в ч. 1 ст. 98 КПК України, а тому є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевикладене, слідчий просить накласти арешт на виявлені і вилучені в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , речі, зокрема 8 (вісім) пляшок коньяку «Закарпатський» з якцизним маркуванням № 07 АААВ 071236 на кожній пляшці; Заборонити ОСОБА_4 чи/та іншим власникам і користувачам розпоряджатись та користуватись вищеперерахованим майном. Пріоритет визначення місця подальшого зберігання вищеперерахованого майна, залишити за слідчими органу досудового розслідування.
Слідчий у судовому засіданні підтримав подане ним клопотання, просив його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.
Представник власника майна ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку слідчого ОСОБА_3 , пояснення представника власника майна ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
05 серпня 2020 року, у рамках вказаного кримінального провадження, органом досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатській області від 07 липня 2020 року, у справі № 308/6194/20 проведено обшук нежитлового приміщення, що перебуває у власності ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено 8 (вісім) пляшок коньяку «Закарпатський» з акцизним маркуванням № 07 АААВ 071236 на кожній пляшці.
Відповідно до висновку судового експерта Закарпатського НДЕКЦ №4/249 від 22.06.2020 року встановлено, що надані на експертизу марки акцизного податку України на шістьох пляшках горілки марки «PRIME» «World Clasik» з однаковими марками акцизного податку з серією та номером « 09 ААБІ 586023» та на двох пляшках «Коньяк Закарпатський» з однаковими марками акцизного податку серією та номером «07 ААА 071236» виконані електрографічним способом друку за допомогою знакодрукуючої техніки із електрографічним принципом формування зображень характерним для кольорових лазерних принтерів чи ножильно-копіювального обладнання. Виготовлені не у відповідності до вимог, які пред`являються до даного виду документу та не відповідають встановленим зразкам аналогічних марок акцизного податку, що перебувають в офіційному обігу на території України.
Відповідно до висновку судового експерта Закарпатського НДЕКЦ №7/86 від 26.06.2020 встановлено, що надані на дослідження зразки рідин у пляшках являються спиртовмісними рідинами, міцність наданих на дослідження рідин становить: 34,6% об`ємних, 34,6 % об`ємних, 33,9 % об`ємних, 33,1 % об`ємних, 33, 8 % об`ємних, 33, 2% об`ємних,37, 4 % об`ємних та 37,4 % об`ємних. Надані на дослідження зразки рідин у пляшках об`ємом о, 5л. з етикетками «PRIME» не відповідають ДСТУ 4256:2003 « Горілки і горілки особливі». Технічні умови». Надані на дослідження зразки рідин у пляшках об`ємом 0,5 л. з етикетками « Ординарний Три зірочки» не відповідають ДСТУ 4700:2006 « Коньяк України. Технічні умови».
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати,що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, …У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
При розгляді клопотання встановлено, що в ході проведення санкціонованого обшуку 05.08.2020 року, нежитлового приміщення, що перебуває у власності ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено 8 (вісім) пляшок коньяку «Закарпатський» з акцизним маркуванням № 07 АААВ 071236 на кожній пляшці.
Згідно постанови слідчого від 10.08.2020 року, вилучене майно визнано речовими доказами.
Як передбачено п. 1 та п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, в тому числі, з метою збереження речових доказів та спеціальної конфіскації. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально - протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною другою ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя вважає, доведеним, що вилучені згідно протоколу обшуку речі, могли зберегти на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення.
Зокрема слідчий в клопотанні вказує,що вилучені речі, підпадають під ознаки, перераховані в ч. 1 ст. 98 КПК України, а тому є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що наявні достатні правові підстави для арешту майна, оскільки враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, необхідність проведення експертного дослідження, а також враховує наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
За таких обставин слідчий суддя при розгляді даного клопотання вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту вилученого майна.
Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше встановлення осіб винних у вчиненні кримінального правопорушення, та встановленню істини у справі, що очевидно переважає над відсутністю в даний час повідомленої підозри винуватій у вчиненні злочинів особі, а також неможливістю власником (володільцем) тимчасово розпоряджатися вказаним майном.
Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення тощо, а також зважаючи на те, що вилучені вищевказані предмети мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, та незастосування арешту щодо цього майна може призвести до зникнення, втрати або його пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає що клопотання слідчого про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Керуючись ст.ст.170-173,175,309,394,395 КПК України,слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно вилучене в ході проведеного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема 8 (вісім) пляшок коньяку «Закарпатський» з акцизним маркуванням № 07 АААВ 071236 на кожній пляшці.
Заборонити гр. ОСОБА_4 чи/та іншим власникам і користувачамрозпоряджатись та користуватись вищевказаним майном.
Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 18.08.2020 року о 16 год. 20 хв.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1