Провадження № 1-кс/127/8700/20
У Х В А Л А
Іменем України
09 вересня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, капітан поліції ОСОБА_3 07.09.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчого відділу Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області перебувають матеріали кримінального провадження №0001610 від 06.09.2020, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України.

Так, 05.09.2020 близько 05:30 год. чоловік турецької національності на ім`я ОСОБА_5 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 вступив у статеві зносини з потерпілою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без добровільної згоди останьої.

У зв`язку з вищевикладеним 05.09.2020, було проведено огляд місця події за адресою місця проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті чого були встановлено фактичне місце вчинення вказаного кримінального правопорушення та виявлено сліди вчинення злочину, а саме: в ході ОМП у спальні вказаної квартири було виявлено та вилучено 2 наволочки від подушок, чорні шорти, сіре простирадло, біло-сіре покривало з візерунками, сіра ворсиста ковдра, фрагмент ланцюжка з прозорими камінчиками, що були упаковані до окремих паперових конвертів, а також було виявлено 2 чека з терміналу магазину який було вилучено та упаковано до спеціального пакету № SUD1062096.
В подальшому 05.09.2020, проведено огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого ОСОБА_6 добровільно видала власний одяг, а саме: юбку бежевого кольору, жіночу спідню білизну (труси), блузку бежевого кольору, які були упаковані до окремих паперових конвертів.
Вказані речі мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та можуть бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для запобігання їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.1 ст. 170 КПК).

При цьому є достатні підстави вважати, що виявлений у ході речі мають значення для досудового розслідування і можуть бути доказом під час судового розгляду. Також є необхідність винесення постанови про призначення судової експертизи.

Враховуючи викладене, з метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке визнано речовими доказами, слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак слідчий ОСОБА_8 , яка у групі слідчих по даному кримінальному провадженню, 09.09.2020 звернулася до суду із заявою про розгляд справи у її відсутність, у якій також зазначила, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник вилученого майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_3 , про дату, час та місце розгляду клопотання власник майна повідомлявся слідчим належним чином.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.
Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
З матеріалів справи вбачається, що Вінницьким ВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001610 від 06.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України.
Відповідно до матеріалів кримінального провадження 05.09.2020 близько 05:30 год. чоловік турецької національності на ім`я ОСОБА_5 перебуваючи за адресою АДРЕСА_1 вступив у статеві зносини з потерпілою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без добровільної згоди останньої.
В подальшому 05.09.2020 проведено огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого ОСОБА_6 добровільно видала власний одяг, а саме: юбку бежевого кольору, жіночу спідню білизну (труси), блузку бежевого кольору, які були упаковані до окремих паперових конвертів.
Наведені обставини підтверджуються протоколом огляду місця події від 05.09.2020.
Постановою слідчого від 07.09.2020 вилучені речі визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які були вилучені під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: юбку бежевого кольору, жіночу спідню білизну (труси), блузку бежевого кольору, що були упаковані до окремих паперових конвертів.
Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 .
Зобов`язати старшого слідчого Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, капітана поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя