Справа № 308/6855/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000258, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до суду з даним клопотанням, яке обґрунтовує наступним.

Слідчою групою відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2020 за №0000258.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службовими особами Департаменту охорони здоров`я Закарпатської ОДА із застосуванням спрощеної процедури публічної закупівлі укладено низку договорів на постачання для потреб медичних закладів Закарпатської області медичного обладнання, ліків та засобів індивідуального захисту, необхідних для лікування хворих на гостре респіраторне захворювання COVID-19, якими передбачено закупівлі вказаних товарів із врахуванням ставки податку на додану вартість у розмірі 7%. У той же час вищевказані операції звільняються від сплати ввізного мита та оподаткування податком на додану вартість. Безпідставне включення до вартості товарів суми ПДВ призвело до незаконного витрачання бюджетних коштів на суму 812 432, 29 гривень.

Крім, цього було встановлено, що 27.03.2020 згідно з планом закупівель UA-Р-2020-03-27-006041-b оголошено про проведення закупівлі по предмету «код ДК 021:2015: 35110000-8 «Протипожежне, рятувальне та захисне обладнання» (код НК 024:2019: 61938 «Набір одягу хірургічний/оглядовий) (Костюм біологічного захисту/комбінезон одноразовий)» (ІД: UA-2020-04-07-000554-b) у кількості 57020 одиниць, очікуваною вартістю 25 659 000 гривень.

За результатами процедур закупівлі 06.04.2020 Департаментом охорони здоровя Закарпатської ОДА укладено договір № 3-с з ТОВ «Медичний центр «Гудмедікал» (, м. Ужгород)на постачання для потреб медичних закладів Закарпатської області костюмів біологічного захисту/комбінезон одноразовий, на загальну суму 25 659 000 гривень.

Додатком №2 до договору № 3-с від 06.04.2020 передбачені детальні вимоги до «костюмів біологічного захисту/комбінезон ізоляційний комбінезон біологічного захисту», виробництва ТОВ «Медичний центр «Гудмедікал».

Згідно вимог до якісних та медико-технічних характеристик до товару передбачалося постачання костюмів біологічного захисту/комбінезон (одноразовий), повинен відповідати ДСТУ EN 13795:2018. Хірургічний одяг та білизна, застосовувані як медичні вироби для пацієнтів, хірургічного персоналу та обладнання. Загальні вимоги до виробників, процесу обробляння та виробів. Методи випробування, вимоги до характеристик та рівнів якості (EN 13795:2011 + А1:2013, IDT), ДСТУ EN 13034:2017 Одяг захисний. Захист від рідких хімічних речовин. Вимоги до експлуатаційних характеристик захисного одягу для обмеженого захисту від рідких хімічних речовин (типи 6 та РВ [6]) (EN 13034:2005 + A1:2009, IDT), ДСТУ EN 14605:2017 Одяг захисний. Захист від рідких хімічних речовин. Вимоги до експлуатаційних характеристик одягу з непроникними до рідини (тип 3) або непроникними до спрею (тип 4) з`єднаннями та до предметів одягу для захисту частин тіла (типи РВ [3] та РВ [4]) (EN 14605:2005 + A1:2009, IDT).

При цьому костюм повинен бути з капюшоном. Тканина повинна бути водонепроникна із спеціальною технологією швів для забезпечення надійного захисту медичного працівника від забруднення біологічними рідинами, бактеріями чи вірусами. Капюшон повинен щільно прилягати до лиця та забезпечувати надійний захист. Нижня частина рукавів має манжету за допомогою якої забезпечується щільне прилягання на зап`ястку. Замок прикритий планкою з метою забезпечення непроникненню речовин. Комбінезони та бахіли повинні бути різних розмірів.

Строк поставки товарів або виконання робіт чи послуг не більше 60 днів, а саме: 35762 одиниці передбачалося поставити у квітні 2020 року та 21258 одиниць у травні 2020 року.

10.04.2020 та 14.04.2020 Департамент охорони здоров`я Закарпатської ОДА перерахував на рахунок ТОВ «Медичний центр Гудмедікал» № НОМЕР_1 , відкритий в ПАТ КБ «Приватбанк» у рахунок оплати по договору № 3-с від 06.04.2020 кошти на загальну суму 14 705 867,2 гривень.

Однак, отримані відомості свідчать, що фактично поставлені засоби індивідуального захисту для потреб закладів охорони здоров`я Закарпатської області не відповідають заявленим при укладанні договору якісним та медико-технічним характеристикам, не мають сертифікатів відповідності вищезазначеним ДСТУ та їх використання медичними працівниками, які безпосередньо контактують з пацієнтами, хворими на гостре респіраторне захворювання COVID-19, наражає на небезпеку їх життю і здоров`ю.

Так, 23.07.2020 року було отримано дозвіл на проведення огляду службових приміщень КНП «Закарпатський територіальний центр екстренної медичної допомоги» Закарпатської обласної ради де безпосередньо зберігаються засоби індивідуального захисту, з метою вилучення взірців засобів індивідуального захисту для проведення відповідних судових експертиз.

В ході проведення огляду від 23.07.2020 року у приміщенні КНП «Закарпатський територіальний центр екстренної медичної допомоги» Закарпатської обласної ради було виявлено та вилучено: два ізоляційний комбінезон, синього кольору, виробництва ТОВ «МЦ Гудмедікал»; п`ять захисних масок типу КН 95 без клапана, виробництва ТОВ «МЦ Гудмедікал».

На думку органу досудового розслідування накладення арешту на вказане майно абсолютно відповідає як загальним правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження, закріпленим у ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки:існує обґрунтована підозра щодо вчинення тяжкого злочину, що безумовно може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається із даним клопотанням, - так і спеціальним правилам застосування такого виду заходів забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на майно.
Клопотання слідчого обгрунтовується тим, що вилучене майно є предметом злочинного посягання та підпадає під критерії, визначені ст.98 КПК України, а також може підлягати спеціальній конфіскації, тому з метою забезпечення збереження речових доказів та можливої спеціальної конфіскації майна на дане майно слід накласти арешт.
Слідчий в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власник майна - представник КНП «Закарпатський територіальний центр екстренної медичної допомоги» Закарпатської обласної ради - в судове засідання не з`явився, хоч згідно рапорту слідчого був належним чином повідомлений про дату та час розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчою групою відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2020 за №0000258.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що службовими особами Департаменту охорони здоров`я Закарпатської ОДА із застосуванням спрощеної процедури публічної закупівлі укладено низку договорів на постачання для потреб медичних закладів Закарпатської області медичного обладнання, ліків та засобів індивідуального захисту, необхідних для лікування хворих на гостре респіраторне захворювання COVID-19, якими передбачено закупівлі вказаних товарів із врахуванням ставки податку на додану вартість у розмірі 7%. У той же час вищевказані операції звільняються від сплати ввізного мита та оподаткування податком на додану вартість. Безпідставне включення до вартості товарів суми ПДВ призвело до незаконного витрачання бюджетних коштів на суму 812 432, 29 гривень.

Зі змісту клопотання вбачається, що в ході проведення огляду від 23.07.2020 року у приміщенні КНП «Закарпатський територіальний центр екстренної медичної допомоги» Закарпатської обласної ради було виявлено та вилучено: два ізоляційний комбінезон, синього кольору, виробництва ТОВ «МЦ Гудмедікал»; п`ять захисних масок типу КН 95 без клапана, виробництва ТОВ «МЦ Гудмедікал».

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що з метою вилучення взірців засобів індивідуального захисту для проведення відповідних судових вилучені речі.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Ч. 2 вказаної норми закону передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру
щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Ч. 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Положеннями ст. 98 КПК України законодавцем визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частинами другою та третьою ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та може накладатись на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначених у статті 98 КПК України.

Відтак матеріали провадження містять достатньо даних, які вказують на відповідність зазначеного слідчим майна критеріям ст. 98 КПК України, а відповідно і можливості його використання стороною обвинувачення як доказу у кримінальному провадженні.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відтак, на підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до переконання, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, зокрема проведення органом слідства всіх слідчих дій, в тому числі судових експертиз , слід застосувати арешт вказаного в клопотанні майна і таке втручання у права та інтереси власника майна буде виправданим.

На підставі викладеного слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання є обґрунтоване та таке, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000258, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, вилучене в ході проведення огляду від 23.07.2020 року у приміщенні КНП «Закарпатський територіальний центр екстренної медичної допомоги» Закарпатської обласної ради, а саме:

-два ізоляційний комбінезон, синього кольору, виробництва ТОВ «МЦ Гудмедікал»;

-п`ять захисних масок типу КН 95 без клапана, виробництва ТОВ «МЦ Гудмедікал».

Апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції можна подати протягом п`яти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду (особою, яка не була присутньою під час її оголошення на протязі 5-и днів з дня отримання її копії)

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонногосуду ОСОБА_1