Справа №701/1249/20
Провадження №1-кс/701/246/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 грудня 2020 року слідчий суддя Маньківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В :
31.12.2020 року до Маньківського районного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до єдиного реєстру досудових розслідувань. В своїй скарзі вказує на те, що 21 червня 2014 року її син уклав шлюб з ОСОБА_3 . У шлюбі її син і невістка проживали за адресою реєстрації її сина. Від шлюбу ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 , народили єдиного сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 19.09.2019 шлюб було розірвано. Розпорядженням Маньківської районної ради Черкаської області від 25.02.2020 №33 встановлено часи побачення батька з дитиною: До 2-х годин на день понеділок, середа, п`ятниця з 16.00 до 18.00 год., у вихідні дні з 10.00 год. до 13.00 год.

ОСОБА_3 , дане розпорядження взагалі не виконує. Вона навіть засоби зв`язку заблокувала і навіть у скайпі не надає спілкуватись з дитиною засобами електронного зв`язку. Побачити дитину взагалі неможливо оскільки ОСОБА_3 , приховує дитину від скаржниці, діда, родичів батька та самого батька дитини. По місцю реєстрації матері не виявилось можливим встановити чи взагалі перебуває у даному будинку мати з дитиною. ОСОБА_3 чиниться перешкоджання ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у спілкуванні з дитиною і батьку дитини, діду, бабі дитині не надається навіть можливість переконатись у стані здоров`я дитини. Відповідно до ч. 1 ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Відповідно до статті 153 Сімейного кодексу України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Слід зазначити, що дитина, батьки якої навіть проживають у різних державах, має право на регулярні особисті стосунки і прямі контакти з обома батьками, при цьому один одному не повинен перешкоджати реалізувати право дитини на контакт з ними. Як передбачено статтею 257 Сімейного кодексу України, баба має право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання внуків. Згідно ст. 258 СК України Баба і дід мають право на самозахист внуків. Баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.

08.12.2020 року скаржниця прийшла побачитись з онуком і виявила що дитина не ходить до садочку, заявник зверталась до ОСОБА_3 , показати її онука, у відповідь почула, що ніколи його не побачить.Скаржниця намагалась дізнатись де мати дитини і чому вона не піклується про сина проте відповіді її не надано. З огляду на викладене скаржник вважає, що у діях ОСОБА_3 вбачається склад кримінального правопорушення, передбачений ст. 166 КК України (невиконання обов`язків по догляду за дитиною) та ст. 356 КК України (Самоправство, щодо невиконання рішення органу опіки і піклування). Відтак, виходячи перш за все з інтересів, прав і безпеки дитини та з урахуванням вищенаведеного, керуючись ст.ст. 3, 8, 55 Конституції України, Конвенцією про захист прав і основних свобод людини від 4 листопада 1950 р., ст.ст.55, 56, 214, 215 КПК України, ст. 166, ст. 356 КК України, скаржниця зверталась до Маньківського відділення поліції Уманського відділу поліції Головного управління поліції в Черкаській області із заявою від 08.12.2020, в якій просила внести відповідні відомості за даними фактами до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про що невідкладно надати скаржниці витяг з СРДР, невідкладно розпочати за її заявою про вчинення злочину досудове розслідування у формі досудового слідства відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка проживає: АДРЕСА_1 , працює ПП «Перлина», з підстави вчинення правопорушення, що має ознаки складу кримінального проступку, передбаченого ст. 356, ст. 166 КК України. Заява зареєстрована в ЄО за № 71-129 від 08.12.2020 Маньківським відділенням поліції Уманського відділу поліції Головного управління поліції в Черкаській області. Після цього жодних дій, спрямованих на внесення наданих відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового слідства даним органом досудового слідства не вчинялося. З огляду на вимоги КПК України, фактично надано документ (формальну відписку), який не передбачений нормами КПК та Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 69 від 17 серпня 2012 року.

Суд, оглянувши матеріали скарги, вважає, що дана скарга підлягає поверненню скаржнику виходячи з наступного: відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1ст. 304 КПК України, скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першоюстатті 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Стаття 214 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов?язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Беручи до уваги положення ч. 1ст. 214 КПК України, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя встановив, що 08.12.2020 р. була подана заява про кримінальне правопорушення, відомості, які містилися у вказаних заявах, до ЄРДР не були внесені.

Таким чином, десятиденний строк для подачі скарги на невнесення відомостей до ЄРДР, передбачений ст. 304 КПК України, закінчився. При цьому, суд бере до уваги, що десятиденний строк для подачі скарги відраховується з дня вчинення бездіяльності, а якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою копії такої постанови.

Як встановлено, бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, не оформлювалася постановою, бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР вчинена 09.12.2020 року. Таким чином, свою скаргу на невнесення відомостей до ЄРДР, заявник подав до суду з пропуском встановленого десятиденного строку.

Стаття 117 КПК України передбачає, що пропущений із поважних причин строк, повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді. При цьому суд бере до уваги, що десятиденний строк для подачі скарги відраховується з дня вчинення бездіяльності, а якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою копії такої постанови. Як встановлено, бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, не оформлювалася постановою, про дану допущену бездіяльність у заявника була можливість достовірно дізнатися раніше.

Частиною 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя вважає, що подану скаргу слід повернути скаржнику.

На підставі викладеного та керуючись ст. 303-304 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути ОСОБА_2 .
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1