ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА
09 грудня 2020 року місто Фастів
Колегія суддів Фастівського міськрайонного суду Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
захисників обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
перекладачів ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_12 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту посилався на те, що обвинувачені ОСОБА_13 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187 та ч. 1 ст. 263 КК України, що підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, відомості щодо яких містяться в реєстрі матеріалів досудового розслідування. Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 187 КК України, за ступенем тяжкості є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, а кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Ризик переховування обвинувачених від суду обґрунтовується тим, що вони, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинені злочини, будуть намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання та неявки на виклики суду.
Крім того, обвинувачений ОСОБА_13 не має постійного місця роботи та проживання в Україні, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, тобто не має стійких соціальних зв`язків, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , має паспорт громадянина Киргизької Республіки, а тому він має можливість залишити межі України, що може надати останньому у майбутньому можливість переховуватись від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Абдурахімзода ОСОБА_14 не має постійного місця роботи та постійного місця проживання в Україні, зареєстрований по АДРЕСА_2 , до затримання тимчасово проживав по АДРЕСА_3 , має паспорт громадянина Республіки Таджикистан, не має дозвільних документів на проживання в Україні.
Жусупалієв ОСОБА_15 не має постійного місця роботи, громадянин Киргизької Республіки, зареєстрований по АДРЕСА_4 , має постійне місце проживання в Україні, за адресою: АДРЕСА_5 .
Прокурор обґрунтовує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України, згідно з яким обвинувачені можуть впливати на потерпілих, свідків та інших обвинувачених у кримінальному провадженні тим, що обвинувачені перебуваючи на свободі та володіючи інформацією про потерпілу ОСОБА_16 та інших обвинувачених, їхнє фактичне місце перебування, а також вирішальну роль їхніх показань у провадженні, можуть незаконно впливати на вказаних осіб з метою зміни ними показань, неявки до суду, зміни місця проживання, шляхом погроз, шантажу, підкупу, що може негативно вплинути на повноту та достовірність їхніх показань під час судового розгляду, та відповідно уникнення обвинувачених від покарання за скоєні ними злочини.
Також прокурор просив звернути увагу суду на те, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення обґрунтовуються тим, що обвинувачені офіційно не працевлаштовані та не мають ніякого офіційного джерела доходів. Крім того на даний час офісом Генерального прокурора прокуратури Київської області доручено проведення екстрадиційної перевірки щодо громадянина Республіки Таджикистан ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого розшукують компетентні органи Республіки Таджикистан за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307-3 КК Республіки Таджикистан. Стосовно останнього винесено постанову про притягнення в якості обвинуваченого, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та його оголошено в розшук.
Згідно положень п. 20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово на період карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки члени колегії з об`єктивних підстав відсутня та колегія суддів позбавлена можливості до закінчення строку дії попередньої ухвали розглянути клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинувачених з огляду на положення п. 20-5 Перехідних положень КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу проводиться головуючим по справі.
Обвинувачений ОСОБА_13 та захисник ОСОБА_9 не заперечували щодо задоволення клопотання прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_8 просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора, оскільки на їх думку прокурором не доведено ризики на які він посилався у своєму клопотанні та просили змінити запобіжний захід на більш м`який у виды цілодобового домашнього арешту.
Захисники обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_4 , підтримали частково клопотання прокурора змінити запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у виді домашнього арешту у певну пору доби, а саме з 21:00 год. до 07:00 год..
Заслухавши клопотання сторони обвинувачення про продовження усім обвинуваченим раніше обраних запобіжних заходів, позицію сторони захисту, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч.3 ст.199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про продовження обвинуваченим запобіжних заходів, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.
Обвинувачений ОСОБА_13 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 187 та ч. 1 ст. 263 КК України, один з яких є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, а злочин, передбачений ч. 1 ст. 263 КК України який є тяжким, передбачено максимальне покарання до семи років. Обвинувачений ОСОБА_13 не має постійного місця роботи та проживання в Україні, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей, тобто не має стійких соціальних зв`язків, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , має паспорт громадянина Киргизької Республіки, а тому він має можливість залишити межі України, крім того перебуває на території України без належних документів, що може надати останньому у майбутньому можливість переховуватись від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може незаконно впливати на свідків та потерпілих, які не допитані в судовому засіданні, чим перешкоджати кримінальному провадженню. Суд бере до уваги, що судовий розгляд перебуває на початковій стадії, ще не допитані обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , потерпілі, свідки, а тому ризики, які стали підставою для обрання обвинуваченому найсуворішого запобіжного заходу під час судового розгляду, на думку суду, не змінилися.
З огляду на вищевказане клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_12 необхідним для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 187 та ч. 1 ст. 263 КК України, які є за ступенем тяжкості особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, та тяжким злочином, за який законом передбачено максимальне покарання до семи років. Обвинувачений ОСОБА_5 не має постійного місця роботи та постійного місця проживання в Україні, зареєстрований по АДРЕСА_2 , до затримання тимчасово проживаючий по АДРЕСА_3 , має паспорт громадянина Республіки Таджикистан, не має дозвільних документів на проживання в Україні, він може незаконно впливати на свідків та потерпілих, які не допитані в судовому засіданні. Усвідомлюючи тяжкість можливого покарання ОСОБА_5 , може намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом неявки на виклики суду. Суд бере до уваги, що судовий розгляд перебуває на початковій стадії, ще не допитані обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , потерпілі, свідки, а тому ризики, які стали підставою для обрання обвинуваченому найсуворішого запобіжного заходу під час судового розгляду, на думку суду, не змінилися, тому найсуворіший запобіжний захід є достатнім і необхідним для запобігання ризикам визначеним ст. 177 КПК України. Суд також приймає до уваги той факт, що в даний час офісом Генерального прокурора прокуратури Київської області доручено проведення екстрадиційної перевірки щодо громадянина Республіки Таджикистан ОСОБА_5 , якого розшукують компетентні органи Республіки Таджикистан за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307-3 КК Республіки Таджикистан.
З огляду на вищевикладене клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволення, а більш м`який запобіжний захід, як про це просить сторона захисту є недостатнім.
Оцінюючи доводи прокурора та захисника при вирішенні питання щодо продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу, суд зазначає, що ризики які стали підставою застосування обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту не зменшились та продовжують існувати. Суд приймає до уваги, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 187 та ч. 1 ст. 263 КК України, які є особливо тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, та тяжким злочином, за який законом передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі до семи років ; обвинувачений ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, уродженець Киргизької Республіки, громадянин Киргизької Республіки, зареєстрований по АДРЕСА_4 , має постійне місце проживання на території України за адресою АДРЕСА_5 . З огляду на тяжкість можливого покарання ризик переховування ОСОБА_4 від суду продовжує існувати. Обраний запобіжний захід стосовно ОСОБА_4 є дієвий, підстав для зміни запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту на даний час суд не вбачає.
З огляду на вищевикладене клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу в виді цілодобового домашнього арешту є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а в клопотанні сторони захисту слід відмовити.
Керуючись статтями 177, 183, 184, 186, 193, 194, 199, 369-372, п. 20-5 Перехідних положень КПК України, суд
Клопотання прокурора Макарівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області про продовження обвинуваченому ОСОБА_12 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити ОСОБА_12 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 06 лютого 2021 року включно.
Клопотання прокурора Макарівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити у задоволені клопотання сторони захисту.
Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 06 лютого 2021 року включно.
Клопотання прокурора Макарівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту задовольнити, відмовити у задоволені клопотання сторони захисту.
Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, тобто до 09 лютого 2021 року включно, на час судового розгляду кримінального провадження, шляхом заборони цілодобово залишати житло за адресою АДРЕСА_5 , з покладанням на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язків:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання ;
- носити електронний засіб контролю;
- надати дозвіл щодня з 12:00 до 14:00 год. відвідувати продуктові магазини та аптеки в межах міста Ірпінь.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Ірпінський відділ поліції ГУ НП у Київській області.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня його проголошення.

Головуючий: ОСОБА_17