Справа № 953/980/21
н/п 1-кс/953/675/21
"26" січня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
22.01.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилученого під час огляду, проведеного 21.01.2020 в період часу з 17 години 30 хвилин до 18 години 30 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на 15 візиток «Счастливая старость», що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Прокурор зазначає, що 21.01.2021 о 15.03 за адресою: АДРЕСА_1 , у двоповерховому житловому будинку, попередньо переобладнаному під будинок для літніх людей (приватний пансіонат для літніх людей «Золотий час») на другому поверсі виникла пожежа, внаслідок якої загинуло 15 осіб, 5 осіб врятовано та госпіталізовано до лікарень.
За адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться житлова будівля загальною площею 351,5 кв.м., право власності на яке зареєстровано за ОСОБА_5 . Поряд із вказаним будинком знаходиться двоповерхова будівля ( АДРЕСА_1 ), право власності, на яку не зареєстроване, кадастровий номер земельної ділянки відсутній. До вказаної будівлі без отримання спеціальних дозволів, передбачених законодавством, підключено електро- та газопостачання.
Будівля за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору оренди від 01.09.2019 орендуєтья керівником ТОВ «Щаслива старість» ОСОБА_4 та її чоловіком ОСОБА_6 (ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), юридична адреса: АДРЕСА_2 , вид діяльності надання послуг щодо догляду і забезпечення проживання осіб похилого віку та інвалідів) та в ній здійснювалась незаконна діяльність приватного пансіонату для осіб похилого віку «Золотое время» у вигляді надання послуг щодо догляду і забезпечення проживання осіб похилого віку та інвалідів.
21.01.2021 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 України, у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Харкова, мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , керівник ТОВ «Щаслива старість»; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вірменина,уродженця Вірменії, Єрмідазінського району Радгосп №4, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешкає: АДРЕСА_4 , зареєстрований: АДРЕСА_5 (ФОП, орендар будинку за адресою: АДРЕСА_1 ).
Прокурор зазначив, що 21.01.2021 у період часу з 17 години 30 хвилин до 18 години 30 хвилин, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення у зв`язку з невідкладною необхідністю, обумовленою загрозою знищення та втрати майна, на якому можуть бути збереженні сліди кримінального правопорушення і які можуть бути використані у якості доказів в суді, було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено 15 візиток «Счастливая старость», що належать ОСОБА_4 .
Прокурор вважає, що вилучені предмети могли бути використані у незаконній діяльності, могли зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, містити відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Крім того, прокурор зазначає, що незастосування арешту на вищезазначене майно, може призвести до його зникнення, втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю. Клопотання підтримує та прохає його задовольнити.
Власник майна в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява про слухання клопотання у його відсутність, проти задоволення клопотання заперечує, просить віддати вилучене майно на зберігання його родичам.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, яким прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановив наступне.
Згідно з положенням ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчий суддя встановив, що клопотання про арешт майна було направлено до Київського районного суду м.Харкова 22.01.2020, тобто в передбачений ч.5 ст.171 КПК України строк. Тому слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання по суті.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально процесуальним Кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч. 1 ст. 170 КПК України).
При розгляді клопотання про арешт майна встановлюються такі обставини:
-правова підстава для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України;
-наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.3,4 статті 170 КПК України).
Щодо правової підстави арешту майна слідчий суддя зазначає наступне.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
-збереження речових доказів;
- спеціальної конфіскації;
- конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
З метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України .
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).
Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення(ч. 1 ст. 98 КПК України).
Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів.
Відповідно даних, що містяться в протоколі огляду місця події проведеного 21.01.2020 в період часу з 17 години 30 хвилин до 18 години 30 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_5 , вилучено 15 візиток «Счастливая старость», що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 22.01.2021 на підставі ч.3 ст. 233 КПК України надано дозвіл на проведений 21.01.2021 огляд домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_7 .
Даних щодо визначення вказаного вилученого майна речовим доказом на час розгляду клопотання немає, однак слідчим суддею встановлено, що існує сукупність розумних підозр вважати, що вилучені візитки «Счастливая старость», відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні. Тому вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.
Слідчий суддя вважає, що передача вилученого майна на відповідальне зберігання власнику з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України не забезпечить його належної схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення, інших негативних обставин, які не залежать від волі особи, якій він буде наданий на зберігання.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково( ч.1 ст. 174 КПК).
Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано ( ч.2 ст. 174 КПК України).
З урахуванням викладеного, керуючись 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Визначити місце зберігання арештованого майна - камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1