Провадження №: 1-кс/755/3598/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" серпня 2020 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , за участю захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_7 у кримінальному проваджені №0004630 від 04.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сабірабад Республіки Азербайджан, працюючого неофіційно, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0004630 від 04.08.2020 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на те, що органом досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється в тому, що він 03.08.2020 року приблизно о 07 год. 30 хв., приїхав до торгової точки з продажу овочів та фруктів, що розташована за адресою м. Київ, вул. Шептицького 22 біля супер-маркету «Фуршет», де також неофіційно працює ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Знаходячись за вищевказаною адресою, між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 виник конфлікт на ґрунті нестачі товару.

В ході конфлікту ОСОБА_6 та ОСОБА_8 відійшли від торгівельної точки, при цьому у ОСОБА_6 виник злочинний умисел спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне нанесення тілесних ушкоджень, керуючись мотивом особистої неприязні, ОСОБА_6 .О, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки, наблизився до ОСОБА_8 та раптово наніс потерпілому ОСОБА_8 два удари кулаком в голову, в результаті чого, потерпілий впав на бетонне покриття. Продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , ОСОБА_6 наніс ще два удари правою ногою в голову потерпілого.

Згідно довідки КМКЛ ШМД №181 важка закрита черепно-мозкова травма з формуванням епісубдуральної гематоми над лівою гемісферою головного мозку.

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_6 , потерпілий ОСОБА_8 отримав тяжкі тілесні ушкодження, що спричинили смерть останнього.

За вказаним фактом було розпочато кримінальне провадження №0004630 від 04.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

04 серпня 2020 року, ОСОБА_6 , затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Крім того, 05 серпня 2020 року, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слідчий посилається на існування ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_6 виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, може ухилитись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого, продовжити злочинну діяльність та іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному.

Поряд з цим, обґрунтовуючи клопотання прокурор в суді посилається на необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки останній не має стабільного джерела прибутку, не має постійного місця проживання, є громадянином іншої держави, немає офіційної роботи, стійких соціальних зв`язків в Україні, у зв`язку з чим саме такий запобіжний захід забезпечить запобігання ризиків, визначених положеннями ст.177 КПК України, заперечив щодо застосування альтернативних запобіжних заходів.

Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо клопотання про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечила, зазначила, що клопотання складено з порушенням вимог законодавства, не пронумеровано, серед додатків наявна довідка про те, що потерпілий перебуває на стаціонарному лікуванні, відсутні відомості, що потерпілий помер, протоколи оглядну не заповнені, на ілюстративній таблиці не зазначено під фотокартками, що це потерпілий ОСОБА_8 , свідки в поясненні зазначають прізвисько « ОСОБА_9 », але яким чином встановлено, що це прізвисько підозрюваного. Потерпілий після побиття повернувся додому, він зі співмешканкою ще вживав алкогольні напої, смерть могла настати від іншого, при цьому просила застосувати більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання або домашнього арешту та звільнити підозрюваного з-під варти, крім того, зазначала, що є родичі, які можуть виступити поручителями.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначив, що проживає на Україні, умислу на заподіяння потерпілому тяжких тілесних ушкоджень у нього не було, потерпілий завдав йому удар, а він у відповідь також, має двох дітей, у зв`язку з чим просив застосувати до нього домашній арешт.

ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які звернулися до суду як поручителі, надали в судовому засіданні заяви, в яких просили не позбавляти волі ОСОБА_6 , оскільки у нього є двоє неповнолітніх дітей, в яких поручились за нього у разі звільнення підозрюваного з-під варти, останній у випадку звільнення з-під варти буде проживати у квартирі ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_3 .

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши вищенаведені пояснення прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказав відповідні доводи в судовому засіданні, вислухавши вищенаведені пояснення захисника, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст.177 ч.1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч.2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати затриманого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені у клопотанні та містяться в долучених до клопотання документах, зокрема: в даних протоколів огляду місця події від 03.08.2020 року, від 04.08.2020 року; в даних протоколу огляду події (трупа) від 04.08.2020 року; в даних протоколів допиту свідка; від 04.08.2020 року; в даних протоколу допиту підозрюваного від 04.08.2020 року; в даних протоколів допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 04.08.2020 року; в даних протоколу про проведення слідчого експерименту від 04.08.2020 року, інших матеріалах кримінального провадження.

Твердження захисту про відсутність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_6 , через те, що докази, на її обґрунтування відсутні, є безпідставними, при цьому слідчий суддя виходить з наступного.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотання слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою розслідування кримінальної справи на підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.

Крім того, мотиви, наведені прокурором в судовому засіданні дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.2 КК України, яке відноситься до тяжкого злочину, за вчинення якого передбачене покарання в тому числі у виді позбавлення волі від семи до десяти років, будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання, з метою ухилення від кримінальної відповідальності може перешкодити кримінальному провадженню шляхом впливу на свідків, знищити речові докази, перешкодити встановленню обставин справи, може продовжити злочину діяльність, у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному.

Разом з тим, при вирішенні питання про обрання виду запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 , крім наявності вищезазначених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вагомості доказів, наданих стороною кримінального провадження, з урахуванням покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує також дані про особу ОСОБА_6 , який офіційно не працює, не має постійного джерела доходів, не має постійного місця проживання, соціальних зв`язків, є громадянином іншої держави, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Виходячи з наведеного, відсутні підстави для застосування запобіжного заходу у виді особистої поруки.

У зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п.2 ч.4 ст.183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення застави підозрюваному у даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_7 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Сабірабад Республіки Азербайджан, працюючого неофіційно, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України - запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням у Державній Установі Київському слідчому ізоляторі Міністерства Юстиції України.

Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_6 - 60 днів з моменту його затримання, тобто по 02 жовтня 2020 року (включно).
У зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п.2 ч.4 ст.183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення застави підозрюваному у даному кримінальному провадженні.
Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_15 про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання або у виді домашнього арешту.

Відмовити в задоволенні заяви поручителів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено: 10 серпня 2020 року о 17 годині 40 хвилин.

Слідчий суддя: