Зіньківський районний суд Полтавської області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/65/21
Номер провадження 1-кс/530/19/21

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22.01.2021 р. м. Зіньків

Слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 подане в інтересах опікуна недієздатного власника арештованого майна ОСОБА_4 його матері ОСОБА_5 про скасування арешту майна повністю, -

встановив:

До Зіньківського районного суду Полтавської області 20.01.2021 року надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 подане в інтересах опікуна недієздатного власника арештованого майна ОСОБА_4 його матері ОСОБА_5 про скасування арешту майна повністю.
В обґрунтування клопотання представник заявника ОСОБА_3 посилається на те, що 23.11.2020 року слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області розглянув клопотання слідчого Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 та наклав арешт на мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_3 , Ноутбук марки «Fujitsu» s/n НОМЕР_4 які на праві приватної власності належать ОСОБА_4 . Вказані речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №000357 від 22.11.2020 за ч.2 ст. 156 КК України та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою м. Зіньків, вул. Воздвиженська, 28, Полтавської області. Постановою слідчого слідчого відділення Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 від 30.11.2020 кримінальне провадження внесене 22.11.2020 року за №000357 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу злочину. При закритті кримінального провадження не було вирішене питання про долю речових доказів (двох мобільних телефонів та ноутбуку), у зв`язку з чим адвокат ОСОБА_3 в інтересах опікуна недієздатного власника арештованого майна ОСОБА_4 його матері ОСОБА_5 26.08.2020 року звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту на два мобільні телефони та ноутбук на які 23.11.2020 року ухвалою слідчого судді було накладено арешт.

В судове засідання представник заявника ОСОБА_3 та заявник ОСОБА_5 не з`явилися надіславши до суду заяви про розгляд клопотання у їх відсутність, клопотання підтримали, слідчий СВ Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 не з`явився, в телефонному режимі повідомив, що не має можливості прибути в судове засідання у зв`язку з виїздом на проведення слідчих дій.

Слідчий суддя прийнявши до уваги заяву ОСОБА_5 , яка подана та підписана її представником - адвокатом ОСОБА_3 дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна, підлягає до задоволення.
За правилами ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Накладення арешту на певне майно може бути здійснено лише за наявності передбачених у КПК України нормативних підстав, а саме за ст.170 КПК України за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що таке майно: є речовим доказом злочину; підлягає спеціальній конфіскації; підлягає конфіскації як покарання чи заходу кримінально-правового характеру щодо юридичних осіб; для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. При цьому, можливість накладення арешту за відповідними змінами до ст.170 КПК України окремо встановлюється для: 1) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого; 2) третіх осіб; 3) для юридичних осіб щодо яких застосовуються заходи кримінального провадження.
Відповідно до ч. 3ст.170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Згідно ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.
Велика Палата Верховного Суду у своїй Постанові від 30.06.2020р. у справі №727/2878/19 звертає увагу на те, що вона вже неодноразово вирішувала питання щодо юрисдикції суду за вимогами про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами кримінального судочинства, та вказала на таке:

Якщо арешт накладений за КПК України 2012р. на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012р. (постанови Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2018р. у справі № 202/5044/17, від 28.11.2018р. у справі № 636/959/16-ц, від 12.12.2018р. у справі № 640/17552/16-ц, від 27.03.2019р. у справі № 202/1452/18, від 11.09.2019р. у справі № 504/1306/15-ц).

Ч.1 ст.1 КПК України 2012р. встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012р. За змістом ст.173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1 ст.174 КПК України 2012р.).

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч.3 ст.174 КПК України 2012р. прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (ч.4 ст.174 КПК України 2012р.).

Втім, ч.3 і 4 ст.174 КПК України 2012р. регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012р., на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно з ч.3 ст.26 КПК України 2012р. слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012р. є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (п.18 ч.1 ст.3 КПК України 2012р.), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (ст.173, 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012р. немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012р. накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому ч.2 ст.174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012р., особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні. Стосовно доводу касаційної скарги про те, що питання про скасування арешту майна слідчий суддя уже вирішував за правилами кримінального судочинства та відмовив у задоволенні відповідного клопотання позивача, Велика Палата Верховного Суду зауважує, що позивач не позбавлений права звернутися до слідчого судді з новим клопотанням про скасування арешту майна, обґрунтувавши його, зокрема, висновками, сформульованими у цій постанові.

У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду зробила наступні висновки щодо застосування норм права:

1. Спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960р. та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи, слід розглядати за правилами цивільного судочинства.

2. Питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012р. та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна вирішує слідчий суддя в порядку, передбаченому ст.174 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що 22.11.2020 року в ЄРДР було зареєстроване кримінальне провадження № 0000357 за ознаками складу злочину, передбаченого ч.2 ст.156 КК України відносно ОСОБА_4 . Ухвалою слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області 23.11.2020 року за клопотання слідчого СВ Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про накладення арешту на мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_3 , ноутбук марки «Fujitsu» s/n DSCA009810 які на праві приватної власності належать ОСОБА_4 , помістивши дані речі до кімнати зберігання речових доказів Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області за адресою м. Зіньків, вул. Воздвиженська, 28, Зіньківського району Полтавської області (а.с.8-9). Постановою слідчого слідчого відділення Зіньківського ВП Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 від 30.11.2020 кримінальне провадження внесене 22.11.2020 року за №000357 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу злочину. При закритті кримінального провадження не було вирішене питання про долю речових доказів (а.с.13-15). Власником майна є ОСОБА_4 (а.с. 10-12). ОСОБА_4 рішенням суду №2-о-15/07 від 31.01.2017 року визнаний недієздатним (а.с.5). ОСОБА_5 рішенням суду №530/372/18 від 24.04.2018 року визнана опікуном недієздатного ОСОБА_4 (а.с.6-7).
З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги те, що звертаючись до суду з відповідним клопотанням, заявник посилається на те, що відпала необхідність в такому арешті, дані речі належать ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що на даний час відпала необхідність в арешті майна по кримінальному провадженню № 0000357 а саме двох мобільних телефонів та ноутбука, а тому за таких обставин, враховуючи наявність достатніх підстав визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 170 -174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 подане в інтересах опікуна недієздатного власника арештованого майна ОСОБА_4 його матері ОСОБА_5 про скасування арешту майна повністю - задовольнити.
Скасувати арешт, який був накладений ухвалою слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області 23.11.2020 року на:мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_3 , ноутбук марки «Fujitsu» s/n DSCA009810 які на праві приватної власності належать ОСОБА_4 .
Повернути мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 7A» IMEI 1: НОМЕР_3 , ноутбук марки «Fujitsu» s/n DSCA009810 опікуну недієздатного ОСОБА_4 ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду
Полтавської області ОСОБА_1