гСправа № 358/1081/20 Провадження № 1-кс/358/322/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(про арешт майна)

18 вересня 2020 року м. Богуслав

Слідчий суддя Богуславського районного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №00000284 від 30.07.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, погоджене з прокурором Богуславського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-

В С Т А Н О В И В:

18 вересня 2020 року слідчий у кримінальному провадженні слідчий СВ Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області, старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням у кримінальному провадженні №00000284 від 30.07.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене 17 вересня 2020 року майно в ході проведення огляду на пішохідній частині дороги поруч із господарством, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: лопату, сапу, сокиру та молот.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що у провадженні слідчого відділу Богуславського ВП Миронівського ВП ГУ Національної поліції в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке винесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000284 від 30.07.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30 липня 2020 року до Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області з Богуславського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури надійшло звернення ОСОБА_5 , жителя АДРЕСА_1 , про те, що ОСОБА_6 викрав у нього речі побутового призначення.

За вищевказаним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00000284 від 30.07.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст.185 КК України та розпочато досудове розслідування.

17 вересня 2020 року в ході проведення огляду місця події, а саме на пішохідній частині дороги поруч із господарством, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин ОСОБА_7 добровільно видав працівникам поліції лопату, сапу, сокиру та молот.

Тимчасово вилучене майно в ході проведення зазначеної слідчої дії, поміщено до поліетиленового пакету чорного кольору, який опечатано паперовою біркою з підписами понятих і слідчого та вилучено до Богуславського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області.

Враховуючи те, що вилучене в ході огляду місця події майно є матеріальними об`єктами, які були предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, постановою слідчого від 17.09.2020 року вони визнані речовими доказами.

Тому, з метою доведення факту причетності винних осіб та обставин вчинення ними злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, з метою забезпечення схоронності доказів, що були виявлені в ході огляду, виникла нагальна необхідність в накладенні арешту на вказані предмети побутового призначення, які були вилучені під час огляду місця події 17 вересня 2020 року.

В судове засідання слідчий поліції та прокурор не з`явилися.

Як, вбачається з матеріалів клопотання слідчий Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , просила розглянути клопотання без її участі та без участі прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За відсутності клопотань від учасників, на підставі ч.1 ст.107 КПК України, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного.

Внесене слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Пункт 3 ч. 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, передачі, відчуження.

Якщо тимчасово вилучене майно не арештувати, то у особи, в якої воно було вилучене та якій підлягатиме поверненню, існуватиме реальна можливість на вчинення перелічених дій з вилученим майном з метою знищення речових доказів у кримінальному провадженні.

Як, вбачається з ч.ч. 1, 2 і 3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, або може бути конфісковане у підозрюваного та інше. Завданням арешту майна є збереження речових доказів, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є, зокрема, забезпечення кримінального провадження. Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, тощо.

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб. Під час вирішення справи по заявленому клопотанню слідчим суддею були враховані вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України.

Підставою для арешту майна є наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Беручи до уваги те, що тимчасово вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, є речовим доказом у кримінальному провадженні та має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, з метою забезпечення кримінального провадження шляхом збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене під час огляду місця події майно.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 173, 309, 372, 395 КПК України ,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час здійснення огляду місця події 17 вересня 2020 року, що мав місце на пішохідній частині дороги поруч із господарством, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: лопату, сапу, сокиру та молот, які громадянин ОСОБА_7 добровільно видав працівникам поліції.

Негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого Богуславського відділення поліції Миронівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, капітана поліції ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому поліції, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали, копію ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити володільцям майна про їх право звернутися з клопотанням до слідчого судді про скасування арешту майна у відповідності до вимог ст.174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 309, ст. 395 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1