Провадження № 1-кс/638/2149/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2020 року слідчий суддя Дзержинського райсуду м. Харкова ОСОБА_1 розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0002725 від 04.08.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186 КК України,-

встановив:

10.08.2020 слідчий Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на вилучене майно під час обшуку затриманої особи ОСОБА_4 , а саме грошові кошти в сумі 5460 грн.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного:

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Під час вивчення матеріалів клопотання встановлено, що слідчим не надано підтверджень, яким саме чином грошові кошти мають відношення до речових доказів у кримінальному провадженні.

Також слідчий зазначає, що є достатні підстави вважати, що грошові кошти могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, проте слідчий не надає доказів цим обставинам.

Таким чином, зазначене клопотання слідчого, погоджене прокурором, подано без додержання вимого ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору та встановлює строк 72 години для усунення його недоліків.

Керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0002725 від 04.08.2020, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186 КК України повернути прокурору.
Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1