У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 листопада 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання прокурора Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.10.2020 про поновлення строку та накладення арешту на майно,-
ВСТАНОВИВ:
Прокурор Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши матеріали досудового розслідування №0000266, звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, із клопотанням у кримінальному провадженні розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.10.2020 про поновлення строку та накладення арешту на майно.
Клопотання мотивує наступним: досудовим розслідуванням встановлено, що 05.10.2020 року близько 20.00 год. водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 . керуючи автомобілем марки «GEELY» д.н.з. НОМЕР_1 рухаючись у с. Грушово по вулиці Головній, у напрямку смт. Тересва, Тячівського району проявив неуважність, внаслідок чого не впорався з керуванням, з`їхав з проїжджої частини на праве узбіччя по ходу напрямку свого руху, де допустив зіткнення лівою передньою частиною транспортного засобу з автомобільним мостом.
У клопотанні вказано, що внаслідок вказаної події водій ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струсу головного мозку, перелому правої ключиці та правої ноги, пасажир ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 , отримав тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струсу головного мозку, рвані рани обличчя, перелому лівої руки та пасажирка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканка АДРЕСА_3 , Хустського районуотримала тілесні ушкодження у вигляді забоїв тулуба, ЗЧМТ, забою головного мозку та перелому нижніх кінцівок з якими була поміщена до травматологічного відділення Тячівської РЛ, у подальшому переведена до реанімаційного відділення, де близько 07.00 год. ІНФОРМАЦІЯ_4 померла.
05 жовтня 2020 року у ході проведення огляду місця пригоди у відповідності до вимог ст.237 КПК України транспортний засіб марки «GEELY», моделі «МR-7151А», 2008 р.в., жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_7 , мешканці АДРЕСА_4 та яким користується ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканець АДРЕСА_1 , був вилучений та доставлений на майданчик тимчасового утримання Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області для його подальшого детального огляду та фіксації на ньому слідової інформації (деформацій) внаслідок зіткнення, характеру їх утворення, тощо, а також проведення судових експертиз.
Разом із тим прокурор зазначає, що 06.10.2020 визнаний речовим доказом, так як є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі сліди які можуть бути використані як доказ у провадженні.
Окрі того у клопотанні також вказано, що транспортний засіб є тимчасово вилучений та згідно п.3 ч.2 ст.167 КПК України є предметом кримінального правопорушення та має значення речового доказу.
У клопотанні вказане і на те, що згідно ст.170 КПК України накладається арешт на майно, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Прокурор вказує, що метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Прокурор вказує також, що наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
У клопотанні вказано, що 03.11.2020 року електронною системою документообігу в Закарпатську обласну прокуратуру надійшла ухвала слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду №308/11191/20 від 27.10.2020 в якій зазначено повернути прокурору клопотання про накладення арешту від 06.10.2020 на транспортний засіб марки «GEELY», моделі «МR-7151А», 2008 р.в., жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який зареєстрований за гр. ОСОБА_7 та перебуває у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканця АДРЕСА_1 , встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання ухвали.
Прокурор зазначає, що пропуск слідчим строку передбаченого КПК України на звернення до слідчого суді із клопотанням про накладення арешту відбувся у зв`язку з тим, що слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_8 з 06.10.2020 по 08.10.2020 перебував у відрядженні в м. Києві, та не встиг фізично погодити клопотання про накладення арешту, однак його склав і виніс постанову про визнання речовим доказом, та відправив погоджене клопотання тільки 09.10.2020 року, як тільки повернувся з відрядження. Вказаний факт підтверджується копією наказу про відрядження.
Згідно вимог ч.1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, в даному випадку як зазначає прокурор, є законні підстави для поновлення строку.
Враховуючи вищенаведене та те, що вилучений в ході проведення огляду місця ДТП транспортний засіб, є предметом кримінального правопорушення, на якому збереглися сліди злочину, для їх подальшого детального огляду та фіксації на них слідової інформації (деформацій) внаслідок зіткнення, характеру їх утворення, проведення експертних досліджень та судових експертиз (технічного стану транспортного засобу, транспортно- трасологічної експертизи, авто-технічної експертиз, та інших), що неможливо без вказаного транспортного засобу, тому, з метою унеможливити розпоряджатися власнику вказаними речами, їх ремонту, знищення до проведення необхідних експертиз, а потерпілою стороною може бути заявлений цивільний позов, про відшкодування моральних та матеріальних витрат, з метою забезпечення кримінального провадження, керуючись ст. 40, ст. 117, 131, 132, 170, 171 КПК України, прокурор просить слідчого суддю: поновити строк щодо звернення з клопотанням до слідчого судді про накладення
арешту на автомобіль марки - «GEELY», моделі «МR-7151А», 2008 р.в., жовтого кольору,
д.н.з. НОМЕР_1 , який зареєстрований за гр. ОСОБА_7 та перебуває у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканець АДРЕСА_1 . Накласти арешт на автомобіль марки «GEELY», моделі «МR-7151А», 2008 р.в., жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який зареєстрований за гр. ОСОБА_7 та перебуває у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканця АДРЕСА_1 .
Прокурор в судове засідання не з`явився про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином подав до суду рапорт в якому просив проводити розгляд за його відсутності.
Власники майна, в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином. Однак їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали клопотанні слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.10.2020 року клопотання слідчого про накладення арешту від 06.10.2020 на транспортний засіб марки «GEELY», моделі «МR-7151А», 2008 р.в., жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який зареєстрований за гр. ОСОБА_7 та перебуває у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканця АДРЕСА_1 , повернуто прокурору встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання ухвали.
05.11.2020 року до слідчого судді Ужгородського міськрайонног суду Закарпатської області надійшло клопотання процесуального прокурора у кримінальному провадженні №0000266, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.10.2020.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна .

При розгляді клопотання встановлено, що СУ ГУНП України в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000266, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.10.2020.

Згідно протоколу огляду місця події від 05.10.2020 року, по закінченні огляду було вилучено транспортний засіб «GEELY», д.н.з. НОМЕР_1 , копія міститься у матеріалах клопотання.

Відповідно до абз.1 ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Прокурор у поданому клопотанні просить слідчого суддю поновити строк щодо звернення з клопотанням до слідчого судді про накладення арешту на автомобіль.
Зокрема зазначає, що слідчим допущено пропущення строків звершення до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно вилучене в ході огляду місця ДТП, згідно протоколу від 05.10.2020 року, мало місце у зв`язку із перебуванням слідчого ОСОБА_8 у відрядженні в м. Київ, в період часу із 06.10.2020 по 08.10.2020 року, підтвердження вказаному до матеріалів клопотання додано копія наказу про відрядження від 05.10.2020 р. №2110.
Окрім того, прокурор зазначає, що після повернення з відрядження слідчим невідкладно, а саме 09.10.2020 року, було подано клопотання про накладення арешту на майно.
Відповідно до ч.1 ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
За наведених обставин слідчий суддя вважає причини процесуальних строків слідчим поважними, та такими що слід поновити.
Слідчий суддя вважає, доведеним, що виявлені та вилучені речі, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Слідчим в клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

За таких обставин слідчий суддя, вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.

Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення відповідних судових експертиз та встановленню істини у справі, що очевидно переважає над відсутністю в даний час повідомленої підозри винуватій у вчиненні злочинів особі, а також неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, а саме: автомобіль марки - «GEELY», моделі «МR-7151А», 2008 р.в., жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який зареєстрований за гр. ОСОБА_7 та перебуває у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканця АДРЕСА_1 , оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Поновити строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання прокурора Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.10.2020 про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки - «GEELY», моделі «МR-7151А», 2008 р.в., жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який зареєстрований за гр. ОСОБА_7 та перебуває у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканця АДРЕСА_1 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1