У Х В А Л А

23.10.2020 слідчий суддя Городоцького районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги представника ОСОБА_3 в інтересах потерпілої ОСОБА_4 на постанову прокурора Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_5 про відмову в задоволенні клопотання від 10.03.2020 у межах кримінального провадження №0000008 від 04.01.2017, -

в с т а н о в и в :

Представник ОСОБА_3 в інтересах потерпілої ОСОБА_4 , 03.04.2020 звернувся в суд із скаргою на постанову прокурора Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_5 від 12.03.2020 про відмову в задоволенні клопотання від 10.03.2020 у межах кримінального провадження №0000008 від 04.01.2017.

Представник ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги, у судові засідання 08.04.2020, 04.05.2020, 13.05.2020, 04.06.2020, 09.07.2020, 03.09.2020, 30.09.2020 та 23.10.2020 не з`явився. 23.10.2020, в черговий раз подав клопотання №1285 про відкладення скарги розглядом, з покликанням на вчинений 06.08.2020 щодо нього злочин, продовження КМУ карантинних заходів на території України, інше.

Прокурор Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_5 у листі №14.31/05-25-1892ВИХ-20 від 08.05.2020 вимоги скарги заперечив, просив про розгляд такої за його відсутності (а.с. 40-42).

Вивчивши клопотання, матеріали скарги, доходжу наступного висновку.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави (ч. 1 ст. 306 КПК України).

За положеннями ч. 2 і ч. 3 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги. Розгляд таких скарг здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Виходячи з аналізу змісту ст. 306 КПК України можна дійти висновку, що кримінальний процесуальний закон своїми нормами унеможливлює розгляд скарги по суті за відсутності особи, яка з такою скаргою звернулася.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у абзаці 12 розділі 7 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 наголосив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду, скаржник буде мати право повторно звернутися в суд з такою скаргою.

Ураховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає судді право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Згідно зі практикою Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, згідно яких, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Таким чином, оскільки за відсутності скаржника, участь якого є обов`язковою, розгляд скарги по суті неможливий, а останній за восьмим викликом, в судове засідання не з`явився, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність залишення скарги без розгляду.
Що стосується покликань представника ОСОБА_3 у клопотаннях на коронавірусну інфекцію, запроваджені карантинні заходи, злочин вчинений щодо нього, оскарження рішення Дисциплінарної палати КДКА Львівської області, інше, слідчий суддя виходить з наступного.
Представником ОСОБА_3 неодноразово заявлялись клопотання про відкладення скарги розглядом з різних причин, в т.ч. і у зв`язку із оголошеним карантином в Україні, однак слідчим суддею 10.09.2020 та повторно 05.10.2020 було роз`яснено останньому право подати заяву про підтримання вимог скарги та про розгляд такої за його відсутності, а також заявити клопотання про участь у розгляді скарги в режимі відеоконференції відповідно до статті 336 КПК України.
Між тим, представник ОСОБА_3 у період з 03.04.2020 по 23.10.2020, заяви про підтримання вимог скарги та про розгляд такої за його відсутності не подав, клопотання про участь у розгляді скарги в режимі відеоконференції - не заявив, нових доказів для дослідження чи додаткових пояснень по суті поданої скарги, слідчому судді не представив.
Поверхневі та загальні покликання на умови карантину, як і інші причини неявки зазначені у клопотаннях та які на думку представника є поважними, не можуть вважатися достатньою підставою для відкладення розгляду скарги. В протилежному випадку відкладення розгляду скарги без пошуку реальних можливостей здійснювати правосуддя в умовах карантину може бути розцінено як самоусунення від виконання обов`язку по здійсненню розгляду справи.
Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки суду, а й учасників справи.
За наведеного, керуючись ст. 304, 306, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:
скаргу представника ОСОБА_3 в інтересах потерпілої ОСОБА_4 на постанову прокурора Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_5 про відмову в задоволенні клопотання від 10.03.2020 у межах кримінального провадження №0000008 від 04.01.2017 залишити без розгляду.
Копію ухвали направити скаржнику для відома.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області протягом п`яти днів.
Повний текст ухвали складено 26.10.2020.
Слідчий суддя ОСОБА_1