465/4283/20
1-кс/465/1287/20
У Х В А Л А
судового засідання

27.07.2020 року Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурор Львівської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР №0001270 від 26.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України,-
встановив:
прокурор Львівської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 подав клопотання про накладення арешту на нежитлові приміщення загальною площею 195.6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 4607007, що перебувають у приватній спільній частковій власності (76/100), ОСОБА_4 та у приватній спільній частковій власності (24/100), ОСОБА_5 .

В ході досудового розслідування встановлено, що СВ Франківським ВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості про що внесені до ЄРДР за № 0001270 від 26.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України, у зв`язку з тим, що 26.06.2020, у Франківський ВП ГУНП у Львівській області, надійшла ухвала Франківського районного суду м.Львова, про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою голови правління ОСББ "Золота підкова" - ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України.

Під час досудового розслідування було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні об`єкт нерухомого майна, а саме: нежитлові приміщення загальною площею 195.6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 4607007, що перебуває у приватній спільній частковій власності (76/100), ОСОБА_4 , що перебуває у приватній спільній частковій власності (24/100), ОСОБА_5 .

Прокурор клопотання мотивує тим, що накладення арешту на об`єкт нерухомого майна - нежитлові приміщення, на час досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР №0001270 від 26.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України дозволить забезпечити збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також дозволить припинити вчинення будь-яких незаконних дій з об`єктом нерухомого майна, що за адресою: АДРЕСА_1 , що у свою чергу дозволить запобігти подальшому руйнуванню будинку та попередить інші небажані наслідки, що можуть трапитись в результаті подальшого проведення ОСОБА_4 будівельних робіт та руйнування стін будинку.

Дослідивши представлені матеріали, письмову заяву прокурора, вважаю, що клопотання слід задовольнити виходячи з наступних підстав.
Як встановлено в судовому засіданні та вбачається з заяви ОСББ «Золота підкова» про вчинення кримінального правопорушення від 10.06.2020 року, що 8-ми квартирний житловий будинок з нежитловими комерційними приміщеннями на першому поверсі за адресою: АДРЕСА_1 , збудований у 1890 році є пам`яткою архітектури та містобудування місцевого значення і розташований в буферній зоні історичного ареалу м. Львова. У 2011 році такий взято на баланс ОСББ «Золота підкова» в незадовільному стані. Зі змісту заяви вбачається, що без будь-якого погодження з ОЄББ та технічного обстеження будинку і його підвалів, замовнику ОСОБА_4 , співвласнику нежитлових приміщень нині діючої аптеки 21.11.2016 року начальник інспекції ДАБК у м. Львові ОСОБА_7 видав дозвіл № НОМЕР_1 на виконання будівельних робіт, а саме: реставрація з переплануванням частини нежитлових приміщень на АДРЕСА_1 під магазин промислових товарів з влаштуванням дверного прорізу на місці віконного отвору. Відповідно ОСОБА_4 навесні 2019 року розпочав поглиблювати підвали та вивоти з нього каміння та землю.
У заяві зазначено, що даний дозвіл №ЛВ 59 у 2016 році був виданий на підставі Наказу Департаменту містобудування №А-305 від 20.09.2012 «Про затвердження ОСОБА_4 вимог до архітектурно- планувальної частини проекту реставрації з переплануванням частини нежитлових приміщені на АДРЕСА_1 під магазин промислових товарів з влаштуванням дверного прорізу на місці віконного отвору». Заявниця вказує, що у Наказі немає жодної згадки про підвальні приміщення. У документах та проектно-кошторисній документації підвал зазначався, як такий, що має висоту 1,8 м. і не підлягав зміні.
ОСББ "Золота підкова" вбачає небезпеку та загрозу обвалу будинку, оскільки його технічний стан вкрай незадовільний: у підвалі є аварійна підпірна стіна, тріщини в стіні підвалу розміром 2-5 см. та стінах коридору першого поверху нежитлових приміщень розміром до 1 мм., тріщини на фасаді будинку, двотаврові залізні балки, на які опираються цегляні склепіння, значно пошкоджені корозією і вкриті іржею.
У заяві про вчинення кримінального правопорушення вказано, що згідно замовлених ОСББ технічних висновків ПП «Еркер», обстеження підвальних приміщень та фундаментів житлового будинку по АДРЕСА_1 та проведених обстежень експертами у червні 2019 року загальний фізичний знос фундаментів будинку 40%, а перемичок в підвалі 60%, для збільшення висоти приміщень, пониження рівня підлоги підвалу можливо лише на 20 см тобто до існуючого рівня підошви фундаментів, щоб уникнути деформації тріщин в стінах.
Згідно відповіді, що надійшла 01.10.2019 на запит голови ОСББ «Золота підкова» віл ДАБІ у Львівській області, за результатами проведено перевірки встановлено, що будівельні роботи виконуються на підставі Дозволу і виконання будівельних робіт від 21.11.2016 №ЛВ 59 видано Інспекцією ДАБК у м. Львові. Разом із тим, було встановлено, що підрядником допущено порушення вимог будівельних норм, стандартів і правил затверджених проектних рішень під час виконання будівельних робіт вказаному об`єкті, а саме на об`єкті розпочато роботи з виїмки грунту пониження рівня підлоги у підвальних приміщеннях шляхом втручання конструкції фундаментів та бетонування 7-й захваток з понижені фундаментів під зовнішніми стінами. Зазначені роботи виконуються порушенням затвердженого робочого проекту, без робочої документації та підставі Проекту виконання робіт, розробленого з порушенням Проекту організації будівництва, розробленого проектною організацією ФОП ОСОБА_8 - зазначені роботи не передбачені затвердженим робочим проектом об`єкту та не передбачені в Проекті організації будівництва , чим порушено ЗУ «Про архітектурну діяльність» та п.п. 5.1.8; 5.3.1; 5.3.7. ДБН A 3.1 -5-2 «Організація будівельного виробництва».
Відповідно до листа Інспекції державного архітектурно-будівель контролю у м. Львові від 25.05.2020 за результатами виїзду було підтверджено наявність порушень вимог містобудівного законодавства ОСОБА_4 , для вирішення даної ситуації вирішено звернутись із внмогою-зверненням до Міністерства розвитку громад на території України для надання роз`яснень щодо можливості вжиття заходів державного архітектурно-будівельного контролю з метою зупинення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Крім того, головою ОСББ «Золота підкова» 02.07.2020 року було подано клопотання у кримінальному провадженні до якого долучено копію припису виданого начальником Управління охорони історичного середовища для ОСОБА_4 . У приписі від 01.07.2020 висловлено вимогу негайно припинити проведення будь-яких робіт зі здійснення пониження рівня підвальних приміщень, вибірки грунту, демонтажу елементів та частин фундаменту будівлі на АДРЕСА_1 пам`ятки архітектури місцевого значення. Також, до даного клопотання було долучено кольорові фотознімки стін вказаного будинку на яких зафіксовані тріщини та руйнування стін даного будирнку.
Під час досудового розслідування було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні об`єкт нерухомого майна, а саме: нежитлові приміщення загальною площею 195.6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 4607007, що перебуває у приватній спільній частковій власності (76/100), ОСОБА_4 , що перебуває у приватній спільній частковій власності (24/100), ОСОБА_5 . Право власності на дані приміщення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтверджується наданим суду витягом з реєстру речових прав на майно про об`єкти нерухомого майна.
При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно статті 131, частини першої статті 170 КПК України засобом забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який полягає у тимчасовому позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статей 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Так, відповідно до частини першої статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно зі статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ісмаїлов проти Росії" від 6 листопада 2008 року, де визнавалися порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відтак, враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що об`єкти нерухомого майна, а саме: нежитлові приміщення загальною площею 195.6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 4607007, що перебуває у приватній спільній частковій власності (76/100), ОСОБА_4 , що перебуває у приватній спільній частковій власності (24/100), ОСОБА_5 , є предметом протиправних дій та в подальшому може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто речовим доказом, відповідно до ст.98 КПК України, а також у зв`язку із необхідністю проведення ряду слідчих дій у даному кримінальному провадженню, тому клопотання підлягає до задоволення.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

З огляду на задоволення клопотання, приходжу до переконання про доцільність заборонити на термін накладення арешту ОСОБА_4 , ОСОБА_5 використання вказаних об`єктів нерухомого майна для будь-яких цілей.

Керуючись статтями 117, 170-173, 309, 395 КПК України,-

постановив:
клопотання прокурор Львівської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР №0001270 від 26.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України - задовольнити
Накласти арешт на нежитлові приміщення загальною площею 195.6 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 4607007, що перебувають у приватній спільній частковій власності (76/100), ОСОБА_4 та у приватній спільній частковій власності (24/100), ОСОБА_5 .

Заборонити на термін накладення арешту ОСОБА_4 , ОСОБА_5 використання вказаних об`єктів нерухомого майна для будь-яких цілей.

Ухвала підлягає до негайного виконання.
Клопотання про скасування скасування арешту майна може бути подане в порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 Кримінального процесуального кодексу України.

На ухвалу може бути подана апеляція до Львівського апеляційного суду протягом 5 діб з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1