ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8755/20
провадження № 1-кс/753/2067/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" вересня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , подане в рамках кримінального провадження №0001687 від 14.02.2017 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, розлученого, що має на утриманні малолітню дитину (зі слів), офіційно непрацюючого, який на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, державні нагороди та пільги відсутні, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .
В клопотанні зазначено про те, що в провадженні СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001687, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.02.2017 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків переховування від органу досудового розслідування та/або суду, вчинення іншого кримінального правопорушення та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.
Слідчий вказує, що 03.06.2020 ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з клопотанням про надання дозволу на затримання ОСОБА_4 03.06.2020 слідчим було подано клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

10.09.2020 ОСОБА_4 було затримано, а 11.09.2020 доставлено до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на обставини вчинення кримінального правопорушення, обґрунтованість підозри та враховуючи дані про особу підозрюваного.
Підозрюваний просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Посилався на те, що не переховувався від слідства, зазначив, що після отриманої травми на хребті його було невдало прооперовано, у зв`язку з чим досить тривалий час він відчував нестерпний біль. Вказав, що потребує повторного оперативного втручання, а в умовах слідчого ізолятора його здійснити неможливо. Крім того, він не отримував повісток про виклик до слідчого, а тому не з`являвся до Дарницького УП ГУНП в м. Києві, про оголошення його в розшук йому також не було відомо.
Заслухавши учасників процесу та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя встановив такі обставини.
В провадженні СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, за №0001687, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.02.2017 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

01.10.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_4 у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому повторнопідтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме: у протоколі заяви про вчинення злочину, протоколі допиту потерпілого ОСОБА_6 , протоколах допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколі огляду місця події від 02.03.2017, протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, договорі оренди автомобіля "№ 21/11/16", акті прийому-передачі автомобіля "ЗАЗ Daewoo", д.н.з. НОМЕР_1 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

У разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі, обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (IlgarMammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що на час розгляду клопотання підозру можна вважати обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого покарання. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58).

На час порушеного у клопотанні питання, про підозрюваного встановлено, такі відомості: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Києва, українець, громадянин України, розлучений, що має на утриманні малолітню дитину (зі слів), офіційно непрацюючий, який на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, державні нагороди та пільги відсутні, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий.

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Прокурором не доведено, що має місце такий надзвичайний ступень ризиків, які б виправдовували застосування найсуворішого запобіжного заходу, а інші найменш обтяжливі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Підозрюваний вказав, що не має на меті переховуватися від слідства та суду, надав виписку з медичної картки щодо стану свого здоров`я.

Відтак за результатами оцінки сукупності встановлених обставин слідчий суддя вбачає підстави для застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного у м. Борисполі з покладенням обов`язків прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду, не відлучатися з м. Бориспіль Київської області без дозволу слідчого, прокурора та суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання (реєстрації).

Керуючись ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 206, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяця.

Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 - цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язок прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду, не відлучатися з м. Бориспіль Київської області без дозволу слідчого, прокурора та суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання (реєстрації).

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 10.11.2020.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити до Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області для контролю за поведінкою ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 15.09.2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1