УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 жовтня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 041 23 від 18.05.2020,

у с т а н о в и в:
У провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 041 23 від 18.05.2020

У судовому засіданні захисник ОСОБА_6 заявив відвід слідчому судді.
Заява обґрунтована тим, що під час розгляду попередньої заяви сторони захисту по відвід слідчого судді ОСОБА_7 суддею ОСОБА_9 порушене право підозрюваного на захист, а також, наведені у заяві доводи, суддею досліджені не у повному обсязі, що, на думку захисника, свідчить про порушення порядку розгляду заяви про відвід та про упередженість суддів.
Крім того, захисник наполягав, що Шевченківський районний суд м. Києва створений та функціонує у незаконний спосіб, що також є підставою для відводу слідчого судді.
Захисник ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду заяви, до суду не прибув.
Підозрюваний ОСОБА_5 відмовився від висловлення своєї думки щодо викладених у заяві обставин.

Прокурор заперечував проти задоволення заяви захисника, вважаючи її безпідставною.
Суддя, заслухавши думку прокурора, дослідивши заяву про відвід та інші наявні документи, дійшов до висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя підлягає відводу.

До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Суд бере до уваги, що у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Надаючи оцінку доводам заявника, суддя відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

У справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ зазначив, що безсторонність суду означає відсутність упередженості та включає в себе суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Визначаючи суб`єктивну складову зазначеного поняття, ЄСПЛ у справі «Хаушильд проти Данії» визначив, що у ході перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Таким чином, критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, безсторонність слідчого судді може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суддя перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Захисник у своїй заяві зазначив, що вважає слідчого суддю ОСОБА_7 відведеною від розгляду клопотання прокурора, оскільки під час розгляду попередньої заяви сторони захисту про відвід вказаного слідчого судді суддею ОСОБА_9 не забезпечений захист підозрюваного.
Водночас, як зазначив заявник, обґрунтовуючи свої вимоги, можливе порушення прав підозрюваного здійснено під час розгляду суддею ОСОБА_9 попередньої заяви сторони захисту про відвід слідчого суддю ОСОБА_7 .
Тобто, суддя ОСОБА_7 правосуддя у справі, де на думку сторони захисту, були порушення, не здійснювала та процесуальних рішень не ухвалювала, що виключає сумніви у неупередженості останньої.
Крім того, суддя критично ставиться до доводів заявника щодо незаконності функціонування Шевченківського районного суду м. Києва та його посилання на дані Реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, оскільки це не може свідчити про зацікавленість слідчого судді ОСОБА_7 , тому що не є обставиною, що викликає сумнів у її неупередженості.
Шевченківський районний суд м. Києва утворений та діє відповідно до норм Конституції України та Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
Таким чином, наведене захисником не створює сумнівів щодо неупередженості слідчого судді.
Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви захисника ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 .
З огляду на викладене, керуючись ст.ст.75, 80, 81 КПК України, суддя

у х в а л и в :
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 120 201 001 000 041 23 від 18.05.2020 (провадження 1-кс/761/18968/2020, справа № 761/30308/20) відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1