Справа № 349/1514/20
Провадження № 1-кс/349/362/20
У Х В А Л А
іменем України
20 жовтня 2020 року м. Рогатин

Слідчий суддя Рогатинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянув клопотання слідчого слідчого відділення Рогатинського відділення поліції Тисменицького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000184 від 27 вересня 2020 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає без реєстрації за адресою АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, раніше судимого, останній раз вироком Білгород-Дністровського міськрайонного суду за ст.15 ч.3, ст.185 ч.3 КК України з застосуванням ст.72 ч.5 КК України до 3 років позбавлення волі, звільненого з місць позбавлення волі 16 серпня 2019 року у зв`язку з відбуттям покарання,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5

підозрюваний ОСОБА_4

захисник ОСОБА_6

встановив:

Слідча ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджене з прокурором Рогатинського відділу Тисменицької місцевої прокуратури ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного за ч.3 ст.185 КК України ОСОБА_4 .

В обгрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 27 вересня 2020 року біля 00 год. 15 хв. перебував в с.Верхня Липиця Рогатинського району Івано-Франківської області. Проходячи біля домоволодіння, що розташоване по АДРЕСА_2 та яке належить на праві приватної власності ОСОБА_7 , через незамкнену металеву хвіртку зайшов на подвір`я домоволодіння. В подальшому через незачинені двері проник до приміщення комори звідки таємно викрав велосипед марки «HAMMER S200» чорно-зеленого кольору, ринкова вартість якого, відповідно до висновку експерта №СЕ/19/109/14/2-709ТВ/20 від 30 вересня 2020 року станом на 27 вересня 2020 року становить 4069 (чотири тисячі шістдесят дев`ять) гривень. З викраденим майном ОСОБА_4 залишив територію домоволодіння та в подальшому розпорядився на власний розсуд. Своїми діями заподіяв потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 4069 грн.
16 жовтня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знаходячись на волі ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Захисник, підозрюваний у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання. Просили обрати більш м`який запобіжний захід, у виді домашнього арешту, з врахуванням того, що відсутні будь-які докази переховування ОСОБА_4 від слідства, перешкоджання досудовому розслідуванню будь-яким іншим чином.

Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини.

27 вересня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000184внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

16 жовтня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

За п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження.

Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

Суд приходить до висновку що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи, що він підозрюється у вчиненні умисного, корисливого злочину в період не знятої та не погашеної судимості, не має постійного місця проживання та роботи, а тому існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається у межах, щодо щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі ст. ст. 182, 183 КПК України заставу необхідно визначити в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42040 гривень та покласти на підозрюваного у разі внесення застави обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Така застава буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

За ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання про застосування запобіжного заходу задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Івано-Франківська установа виконання покарань №12" на строк шістдесять днів, до 18 грудня 2020 року включно.

Визначити заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 (сорок дві тисячі сорок ) гривень.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору, слідчому.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1