Справа № 635/1132/20
Провадження № 1-кс/635/315/2020
У Х В А Л А

31 серпня 2020 року селище Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000057 від 22.08.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, про арешт майна,

встановив:

25 серпня 2020 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000057 від 22.08.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, про арешт майна, в якому прокурор накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, а саме автомобіль ГАЗ 33021, д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , які були вилучені 22.08.2020 за адресою с.Затишшя, вул.Перемоги, 17, біля ТЦ «1-й кілометр», Харківського району, Харківської області, в ході проведення огляду місця події у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є користувачем даного автомобіля, власником даного автомобіля є ОСОБА_5 .

Як зазначено в клопотанні прокурора, у провадженні сектору дізнання Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000057 від 22.08.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України. Під час досудового слідства по кримінальному провадженню встановлено, що 22.08.2020 до Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт від поліцейського СРПП ОСОБА_6 про те, що 22.08.2020 за адресою: с.Затишшя, біля ТЦ «1-й кілометр», Харківського району, Харківській області, був виявлений автомобіль ГАЗ 33021, д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має ознаки зміни ідентифікаційного номера кузова. 22 серпня 2020 року в період часу з 12.00 год. до 12.30 год. за адресою: с.Затишшя, вул.Перемоги, 17, біля ТЦ «1-й кілометр», Харківського району, Харківської області, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був вилучений автомобіль ГАЗ 33021, д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 . На теперішній час автомобіль ГАЗ 33021, д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , перебувають у Липецькому відділення поліції Харківського ВП ГУНГП в Харківській області за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське, вул. Першотравнева 1. Відповідно до свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль ГАЗ 33021, д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_5 . Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, що автомобіль ГАЗ 33021, д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 є речовими доказами, що зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 в судове засідання повідомлений про час, дату та місце розгляду клопотання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати клопотання у його відсутність.

Володілець транспортного засобу, відносно якого вирішується питання про накладення арешту ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, надала до канцелярії суду заяву про розгляд клопотання без її участі.

Згідно положень частини першої статті 172 КПК України, неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до вимог частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя вивчивши надані документи, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Згідно положень частини першої статті 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого, в тому числі звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до частини першої статі 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 КПК України покладається на слідчого, прокурора.

Згідно частини другої статті 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, проведення процесуальних дій, передбачених КПК України.

Згідно пункту 7 частини другої статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини першої статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно частини другої статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1).

Відповідно частини третьої 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За положеннями частин першої, другої та третьої статті 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Так, з огляду на приведене вище та беручи до уваги матеріали справи, відповідно до статей 91 та 98 КПК України зазначене в клопотанні майно, а саме автомобіль марки ГАЗ 33021, реєстраційний номер НОМЕР_1 , має важливе доказове значення в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000057 від 22.08.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України.

Також, прокурором доведено необхідність арешту на зазначений автомобіль, оскільки можливе його використання як доказу у кримінальному провадженні. З урахуванням викладеного, вважаю, що приведено достатньо підстав вважати, що майно, а саме, автомобіль марки ГАЗ 33021, реєстраційний номер НОМЕР_1 , відповідає критеріям, визначеним у статті 98 КПК України, та існує необхідність накласти арешт на нього, однак не доведено необхідності накладення арешту на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 .

Між тим, докладно дослідивши всі додані до справи матеріали та матеріали кримінального провадження, проаналізувавши обставини справи, відповідно до вимог частини четвертої статті 173 КПК України, приходжу до висновку, що накладаючи арешт на автомобіль марки ГАЗ 33021, реєстраційний номер НОМЕР_1 , необхідно застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, а саме тимчасове позбавлення власника права відчужувати арештоване майно та розпоряджатися ним, без заборони користування. Така заборона у свою чергу сприятиме збереженню даного майна як речового доказу у справі, проте не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись статтями 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000057 від 22.08.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на автомобіль марки ГАЗ 33021, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 та який був вилучений в ході проведення огляду місця події 22.08.2020 за адресою: вул.Перемоги, 17, біля ТЦ «1-й кілометр» с.Затишшя Харківського району Харківської області, шляхом встановлення заборони відчуження та розпоряджання вказаним майном.

В іншій частині клопотання слідчого відмовити.

Майно, яке вилучено в ході огляду місця події від 22.08.2020 та на яке арешт накладено даною ухвалою шляхом встановлення заборони відчуження та розпоряджання (автомобіль марки ГАЗ 33021, реєстраційний номер НОМЕР_1 ), а також майно, на яке арешт не накладено даною ухвалою (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 ) підлягає негайному поверненню особі, у якої його було вилучено.

Копію ухвали надіслати дізнавачу Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 (вул. Першотравнева, 1 с.Слобожанське Харківського району Харківської області, 62415), прокурору Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області ОСОБА_3 , (Григорівське шосе, 52, м.Харків, 61034), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_7 ( АДРЕСА_2 ).

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1