печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
11.09.2020 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000701.

Слідчий або прокурор в судове засідання не з`явились, прокурор направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.
В обґрунтування клопотання, прокурор зазначив наступне.
Головним слідчим управлінням Національної поліції України (далі ГСУ НПУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному № 0000701, відомості якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2020 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що радник директора ДП «Хлібна база № 77» Державного агентства резерву України () ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , пропонують фізичній особі підприємцю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за неправомірну винагороду в сумі 1 млн. грн. надати йому підроблені документи про отримання від підконтрольної йому юридичної особи на зберігання до ДП «Хлібна база № 77» Державного агентства резерву України пшениці 3-го і 4 класів масою 1 300 тон на загальну суму близько 8 млн. грн., без фактичного отримання цієї сільськогосподарської продукції, з метою подальшого заволодіння останнім зерном, що належать державі і зберігається на цьому державному підприємстві.

11.08.2020 ОСОБА_6 , діючи під контролем працівників правоохоронного органу, перебуваючи в приміщенні ресторану «М`ясо і вино», за адресою: АДРЕСА_1 , сплатив (передав) ОСОБА_4 та ОСОБА_5 1 000 000 грн. з яких було 300 000 грн. і 700 000 імітаційних засобів (несправжніх грошових коштів), та отримав від вказаних осіб підроблені складські квитанції: від 10.08.2020 № 187, згідно з якою ДП «Хлібна база № 77» Державного агентства резерву України отримало на зберігання від ТОВ «Торговий дім «Слобожанщина» () пшеницю третього класу в кількості 650 000 кг, а від 10.08.2020 № 186, згідно з якою ДП «Хлібна база № 77» Державного агентства резерву України отримало від цього товариства пшеницю четвертого класу в кількості 710 000 кг.

11.08.2020 Головним слідчим управлінням Національної поліції України в порядку ч. 3 ст. 233 КК України винесено постанову на проведення невідкладеного обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 . Відповідно інформаційної довідки з Реєстру речових прав на нерухоме майно трикімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00) на праві приватної власності зареєстровано за ТОВ «Компанія з управління активами «Валприм» (код ЄДР 37449096) на який печерським районним судом м. Києва в подальшому було надано дозвіл.

11.08.2020 в період часу з 17 год. 20 хв. по 19 год. 40 хв. проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого виявлено та вилучено речі та документи.

В подальшому ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

12.08.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого

ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

Як було попередньо встановлено, в даному ресторані «М`ясо та вино» відбулась зустріч за участі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 під час чого могла бути передача грошових коштів в якості незаконної винагороди за отримання підроблених документів, що дають право претендувати на отримання зерна зі складу державного резерву. Крім цього за місцем проживання ОСОБА_5 могли бути виявлені речі та документи що мали значення для досудового розслідування та можуть бути речовими доказами у кримінальному провадженні.

А тому вилучені в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Вказані вище документи та речі мають доказове значення у провадженні, у зв`язку з чим їх визнано речовим доказом.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи викладене, в зв`язку з метою забезпечення збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на вилучені в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 , речі та документи, з метою збереження речових доказів, а саме:

- мобільний телефон марки «Blackberry» без сім-картки та флеш накопичувача (без можливості відкриття корпусу);

- посвідка на тимчасове проживання, видана на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , №ТР010618;

- флеш накопичувач з корпусом чорного кольору з надписом «Сбербанк Росії» з наявною інформацією про діяльність одного з підприємств (фінансово-господарська діяльність);

- флеш-накопичувач марки «Hoco» 32Gb, на яку із робочого столу виявленого в квартирі комп`ютера скопійовано папку з назвою «Малик» з документами у тому числі щодо діяльності «Елеватора»;

- рукописний текст (розписка) ОСОБА_8 щодо позики одного мільйона двісті тисяч гривень у ОСОБА_9 від 10.04.2018;

- копія першої сторінки паспорта громадянина України ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1