Справа № 185/10/21
Провадження № 1-кс/185/56/21
12 січня 2021 року м.Павлоград
Клопотанням слідчий порушує питання з метою збереження речових доказів та необхідністю проведення експертиз про накладення арешту шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на речі, які вилучені під час обшуку 06.01.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: футболка синтетична білого кольору з плямами речовини бурого кольору, футболка синтетична біжового кольору з плямами речовини бурого кольору, мобільний телефон марки «LG», моделі «V20», сірого кольору, які належать ОСОБА_5 .
З клопотання вбачається, що 03.01.2021 о 09:02 до чергової частини Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлена по лінії «102» про те, що за адресою: м. Павлоград, вул. Дніпровська, між будинками №82 і №84 виявлено труп чоловіка з тілесними ушкодженнями у вигляді ссадин та гематом обличчя. Труп направлено до Павлоградського міжрайонного відділення КЗ «ДОБ СМЕ» ДОР» для встановлення причини смерті. В ході досудового розслідування встановлено, що труп це ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, з`ясувавши думку слідчого, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим у клопотанні зазначено, що арешт вилученого майна необхідно здійснити у зв`язку з забезпеченням подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні для проведення ряду експертиз та забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч.10, 11 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно,гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності,що знаходяться на банківських рахунках чина зберіганні у банках або інших фінансових установах,видаткові операції,цінні папери,майнові,корпоративні права,щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді,суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно,якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача,крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Вказаний речі відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України.
Відповідно до приписів ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1)правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);3-1)можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку,передбаченому пунктом 2частини другої статті 170цього Кодексу); 4)розмір шкоди,завданої кримінальним правопорушенням,неправомірної вигоди,яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку,передбаченому пунктом4частини другої статті 170цього Кодексу); 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
З огляду на вказані обставини розумним та співрозмірним буде накладення арешту на вищезазначені речі шляхом накладення заборони розпоряджання, користування та відчуження вказаним майном, так як їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, що унеможливить проведення експертиз в кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Накласти арешт, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування майном, на речі, які вилучені під час обшуку 06.01.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: футболка синтетична білого кольору з плямами речовини бурого кольору, футболка синтетична біжового кольору з плямами речовини бурого кольору, мобільний телефон марки «LG», моделі «V20», сірого кольору, які належать ОСОБА_5 , та які зберігаються у Павлоградському ВП ГУНП у Дніпропетровській області.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, підозрюваним, обвинуваченим, третіми особами, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали, та виконується негайно слідчим.

Слідчий суддя ОСОБА_1