Справа № 461/9018/20
Провадження № 1-кс/461/7058/20
УХВАЛА

02.11.2020 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002221 від 31 жовтня 2020 року за ч.3 ст. 15 ч.3 ст.185 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебувають матеріали кримінального провадження№0002221, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України. Досудовим розслідуванням було встановлено, що 31 жовтня 2020 року, приблизно о 04:20 год., ОСОБА_5 , перебуваючи у під`їзді будинку АДРЕСА_3 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, проник до квартири АДРЕСА_4 , у вказаному будинку, звідки намагався викрасти гаманець, в якому знаходились грошові кошти в сумі 5 000 грн., рюкзак марки «Nike» вартістю 1 000 грн., рюкзак марки «FB» вартістю 1 000 грн., боксерські рукавички марки «Venum» вартістю 1 100 грн., навушники марки «Apple» вартістю 1 200 грн., зарядний пристрій марки «Apple» вартістю 600 грн., павербанк марки «Mi Xiaomi» вартістю 600 грн., парфуми марки «Bi.s» вартістю 400 грн., флеш накопичувач марки «Sony» вартістю 200 грн. та куртку «OPAI» вартістю 800 грн. що належать Патілу Праджвалі Ашоку, однак з причин, що не залежали від його волі, всіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця не вчинив, оскільки був затриманий потерпілим та іншими особами на місці події.
02 листопада 2020 року слідчим було подано клопотання про застосування до ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Своє клопотання слідчий мотивує тим, що ОСОБА_5 , обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Підозрюваний не працює, немає постійного джерела доходів, а також постійного місця проживання чи інших соціально-стримуючих факторів. У зв`язку з цим, існує ризик того, що він може ухилятись від органу досудового розслідування чи суду. Зазначає, що на даний час існують ризики, а саме: те, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та незаконно впливати на потерпілого чи свідків. Тому, слідчий приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 175 760 грн.
Прокурор в судовому засідання клопотання підтримав, просив суд задовільнити його в повному обсязі.

ОСОБА_5 , в судовому засідання вину повністю визнав та у вчиненому розкаюється. Зазначив, що має міцні соціальні зв`язки - постійне місце проживання, цивільний шлюб, та працює в службі таксі. Захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечив, просив суд обрати інший запобіжний захід, який не пов`язаний із триманням під вартою, у вигляді домашнього арешту. ОСОБА_5 , та його захисник зазначили, що підозрюваний не має наміру переховуватись від слідства та суду, вчиняти інші злочини, та впливати на свідка чи потерпілого.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні дані, які містяться в:
-витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань, від 31 жовтня 2020 року, в якому описано короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 ;
-протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 31 жовтня 2020 року, з якого вбачається, що потерпілий ОСОБА_7 , звернувся з проханням вжити заходів для розшуку невідомої особи, яка проникла до його квартири, за адресою: АДРЕСА_5 , звідки останній викрав майно потерпілого;
-протоколі огляду місця події від 31 жовтня 2020 року;
-протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 31 жовтня 2020 року, яким підтверджується те, що ОСОБА_8 , застали під час замаху на вчинення злочину;
-протоколі допиту потерпілого ОСОБА_7 , від 31 жовтня 2020 року;
-протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 31 жовтня 2020 року.
Слідчий суддя на даному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Тому, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів, слідчим суддею визначено, що причетність ОСОБА_5 , до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме: ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду свідчать - відсутність в даної особи міцних соціальних зв`язків (оскільки він не працює, не навчається, немає постійного джерела доходів, і постійного місця проживання), а також тяжкість покарання, оскільки у разі визнання ОСОБА_5 , винним у вчиненні зазначеного злочину йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 6 років.
Кожна окремо з зазначених вище обставин не є вирішальною при оцінці наявності ризику переховування ОСОБА_5 , однак у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження, дає підстави стверджувати про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду на даному етапі кримінального провадження.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ризику вчинення інших кримінальних правопорушень ОСОБА_5 , слідчий суддя зазначає наступне. На обгрунтування цього факту, що ОСОБА_5 , неодноразово притягався до кримінальної відповідальності. Крім того, на момент розгляду даного клопотання, в Галицькому районному суді перебуває на розгляді обвинувальний акт, за ч. 2 ст. 185 КК України.
Також суд погоджується з ризиком, передбаченим ч. 3 ст. 177 КПК, щодо незаконного впливу на потерпілого та свідків, оскількипідозрюваному відомі їх анкетні дані, а це дає обгрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_5 , може незаконно впливати на них.

Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
Суд не погоджується з позицією сторони захисту, що більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також враховує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
З клопотання та повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 , підозрюється у тому, що вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, з метою протиправного збагачення.
Слідчий суддя вважає можливим в порядку ч. 3 ст. 183 КПК України визначити заставу підозрюваному у розмірі, достатньому для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України - 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 175 760 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 днів, тобто по 31 грудня 2020 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 175 760 грн.
Застава може бути внесена на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- не відлучатися із м. Львова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Зазначені обов`язки дійсні протягом двох місяців з дня застосування.
Попередити підозрюваного, що у випадку невиконання покладених на нього зобов`язань застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1