ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3795/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"06" листопада 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянув матеріали клопотання ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , вказуючи, що даний арешт необхідний для проведення досудового слідства по об`єднаному кримінальному провадженню №0015514 за ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 121, 189, 129, ч. 1 ст. 255 КК України, де потерпілими визнано ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 .

В судове засідання заявник не з`явився, про час і місце розгляду був повідомлений належним чином.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України під час розгляду клопотання слідчим суддею фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Згідно ч. 1 ст. 171 КПУ України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За приписами ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, оскільки ч. 1 ст. 171 КПУ України має вичерпний перелік осіб, які можуть звернутися до слідчого судді з даним клопотанням, в той час як ОСОБА_3 не є ні слідчим, ні прокурором, ні цивільним позивачем, крім того, у клопотанні відсутнє обґрунтування накладення арешту та правовстановлюючі документи на нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
В задовленні клопотання ОСОБА_3 про накладення арешту на майно відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: