Справа № 274/4506/19 Провадження № 1-кс/0274/1605/20
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

23.12.20 р.м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
розглянувши у кримінальному провадженні № 0000808 від 23.07.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 240 Кримінального кодексу України, матеріали клопотання, у якому зазначено, що його подано директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Трансбудресурс" ОСОБА_2 , про скасування арешту,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до частини першої статті 174 Кримінального процесуального кодексу підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З вказаної норм Кримінального процесуального кодексу України випливає, що клопотання про скасування арешту майна може бути подано, зокрема, власником майна, на яке накладено арешт.

Між тим, клопотання, у якому зазначено, що його з подано директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Трансбудресурс" ОСОБА_2 , яке є власником майна, на яке накладено арешт, не мітить будь-якого підпису, тобто не підписано.

За такої обставини відсутні підсвіти вважати, що клопотання подано саме власником майна, на яке накладено арешт, тобто особою, яка має право на його подання, а не іншою особою, яка такого права не має.

Норми Кримінального процесуального кодексу України не регулюють питання щодо дій слідчого судді у разі надходження клопотання про скасування арешту майна від особи, яка не має права його подавати.

Частиною шостою статті 9 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За таких обставин слідчий суддя вважає за можливе вийти з положень частини другої статті 304 Кримінального процесуального кодексу України (скарга повертається, якщо, зокрема, скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу) та повернути клопотання як таке, що подано особою, яка не має права його подавати.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Керуючись статями 7, 9, 174, 304, 369 372 Кримінально-процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання повернути.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1