справа №562/2137/20
У Х В А Л А

15.09.2020 року Здолбунівський районний суд

Рівненської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м.Здолбунів Рівненської області підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0000485 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 обвинувачуються у незакінченому замаху на таємне викрадення чужого майна, поєднаному з проникненням у приміщення, вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, за ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000485 відносно обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 за ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України складений відповідно до вимог ст.291 КПК України.

Кримінальне провадження підсудне Здолбунівському районному суду Рівненської області.

Підстав для зупинення провадження відповідно до ст.335 КПК України або закриття даного кримінального провадження з підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 ч.1 та ч.2 ст.284 КПК України, немає. Угода про примирення не укладена.

У судовому засіданні встановлено, що кримінальне провадження було передане раніше визначеному складу суду для вирішення питання про об`єднання вказаної справи з кримінальним провадженням № 0000598 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Прокурор заявив клопотання про об`єднання кримінальних проваджень щодо ОСОБА_4 в одне провадження з метою дотримання розумних строків розгляду справ.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_7 просять об`єднати кримінальні провадження в одне провадження.

Обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх захисники не заперечили щодо об`єднання кримінальних проваджень.

Представник потерпілого ОСОБА_10 подала до суду заяву, в якій просить провести підготовче судове засідання без її участі, не заперечує щодо об`єднання кримінальних проваджень.

Судом з`ясовані питання про склад осіб, які братимуть участь в судовому розгляді; визначено обсяг доказів, які будуть перевірятися в ході судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.
Частиною 1 ст.217 КПК України встановлено, що у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).
На підставі наведено, з метою дотримання розумних строків розгляду справ, суд вважає за доцільне об`єднати кримінальні провадження № 0000485 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, та № 0000598 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Також прокурор заявив клопотання про застосування до обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Свої вимоги обгрунтовує тим, що обвинувачені ніде не працюють, зловживають алкогольними напоями, тому мають змогу вільно пересуватися та покидати місце фактичного проживання на довгий період часу та перебувати у будь-якому іншому місці. З метою уникнення відповідальності за вчинене ними діяння, існують об`єктивні ризики можливості переховування обвинуваченими від суду та правоохоронних органів. Усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, обвинувачені можуть незаконно впливати на свідків з метою схиляння до надання неправдивих свідчень. Крім того, обвинувачені раніше неодноразово притягалися до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів, однак на шлях виправлення не стали і після звільнення з місць позбавлення волі обвинувачений ОСОБА_5 знову вчинив умисний злочин проти власності, а обвинувачені ОСОБА_4 і ОСОБА_6 скоїли злочин під час іспитового строку, тому є підстави вважати, що обвинувачені є суспільно-небезпечними особами і, перебуваючи на волі, знову можуть вчинити новий злочин. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не пов`язаних із триманням під вартою, не здатен забезпечити перебування обвинувачених за місцем свого проживання, своєчасне їх з`явлення до суду, попередити вчинення ними інших кримінальних правопорушень.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_7 не заперечили щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх захисники ОСОБА_8 і ОСОБА_9 заперечили щодо обрання обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вважають, що достатнім заходом забезпечення виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06 квітня 2000 року, рішення «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року).
Прокурором належним чином обґрунтовано, що обставини, які стали підставою для тримання під вартою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 - продовжують існувати, а жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 і ОСОБА_6 судом враховуються вимоги ст.5 Конвенції про захист прав людини, згідно з якою обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачені можуть вчинити інші кримінальні правопорушення, переховуватися від суду, незаконно впливати на інших учасників у кримінальному провадженні, а також для забезпечення виконання обвинуваченими, покладених на них процесуальних обов`язків, суд вважає за доцільне обрати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Разом з тим, згідно положень ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, особу обвинувачених, їх вік, сімейний та майновий стан, суд приходить до висновку про необхідність визначення розміру застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеному законом у даному випадку та який достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

З огляду на викладене, наявні достатні підстави для призначення судового розгляду кримінального провадження у відкритому судовому засіданні професійним суддею одноособово.

Керуючись ст.ст.177, 183, 314-316, 334 КПК України, суд -

у х в а л и в:

Об`єднати кримінальне провадження № 0000485 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України, з кримінальним провадженням № 0000598 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.

Об`єднаному кримінальному провадженню присвоїти № 562/3098/19.

Призначити кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України КК України, до судового розгляду.

Кримінальне провадження розглянути у відкритому судовому засіданні в приміщені Здолбунівського районного суду Рівненської області (вул.Незалежності,10, м.Здолбунів Рівненської області) о 12 годині 00 хвилин 24 вересня 2020 року.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 20 години 00 хвилин 12 листопада 2020 року.
Визначити ОСОБА_4 заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку внесення заставодавцем застави та пред`явлення службовій особі місця ув`язнення документа, що підтверджує внесення застави, ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти з покладенням обов`язків прибувати до суду, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 20 години 00 хвилин 12 листопада 2020 року.
Визначити ОСОБА_5 заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку внесення заставодавцем застави та пред`явлення службовій особі місця ув`язнення документа, що підтверджує внесення застави, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти з покладенням обов`язків прибувати до суду, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 20 години 00 хвилин 12 листопада 2020 року.
Визначити ОСОБА_6 заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У випадку внесення заставодавцем застави та пред`явлення службовій особі місця ув`язнення документа, що підтверджує внесення застави, ОСОБА_6 підлягає звільненню з-під варти з покладенням обов`язків прибувати до суду, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Роз`яснити заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою з моменту вручення копії ухвали.

С у д д я