Справа № 754/9759/19
У Х В А Л А
Іменем України

14 січня 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:

14.01.2020 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява від ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 ..
В судове засідання, призначене судом на 14.01.2020 року о 16 год. 30 хв. захисник ОСОБА_6 не з`явився, про день, час та місце розгляду заяви повідомлений судом належним чином, про що свідчить копія листа сповіщення наявна в матеріалах справи.
Суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась.
Згідно з вимогами ст. 81 КПК України, не передбачено обов`язкової участі осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні при вирішення питання про відвід.
Відповідно до ч.1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Дослідивши заяву про відвід, вивчивши матеріали провадження за заявою, заслухавши пояснення, суд дійшов наступного висновку.
В провадженні судді ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження №0003405 відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
ОСОБА_3 заявлено відвід судді ОСОБА_5 ..
В обґрунтування заявник посилається на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді при розгляді справи, зокрема, на його думку, суддя в порушення прав, свобод і інтересів заявника не забезпечила надання йому належного повноцінного захисту, в постановлених ухвалах зазначає про його неодноразові судимості, незважаючи на той факт, що підтверджуючі дані обставини докази відсутні, крім того намагається щонайшвидше розглянути вказану справу, при цьому не заслухавши показання безпосереднього свідка подій, а відтак заявник вважає, що дані факти свідчать про упереджене ставлення судді щодо нього.
Згідно з вимогами ст. 75 КПК України встановлено перелік підстав відводу судді, а саме: якщо суддя, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст.35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.
Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).
У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).
Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_5 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.
За таких обставин, суд не вбачає підстав для відводу судді ОСОБА_5 ..
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: