Справа № 185/6154/19
Провадження № 1-в/185/51/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2020 року м. Павлоград

Дніпропетровської області

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за поданням Павлоградського МРВ філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області про заміну несплаченої суми штрафу покаранням у виді громадських відносно засудженого:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда Дніпропетровська, громадянина України, з неповною середньою освітою, не працюючого, одруженого, який має на утриманні двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_4 , 2014 року народження та дочку ОСОБА_5 , 2015 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

Вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 липня 2019 року ОСОБА_3 визнано винним та призначено йому покарання за ч.1 ст.190 КК України у вигляді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесят) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло подання про заміну ОСОБА_3 несплаченої суми штрафу.

В судовому засіданні представник Павлоградського МРВ філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області просив задовольнити дане подання та замінити засудженому ОСОБА_3 несплачену суму штрафу на громадські роботи.

Прокурор та засуджений ОСОБА_3 , у судове засідання не прибули, про день, час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, з клопотанням про відкладення розгляду клопотання до суду не звернулися, тому на підставі ч. 4 ст. 539 КПК України, суд вважає можливим розглянути справу у їх відсутності, за наявними матеріалами.

Вислухавши думки учасників судового розгляду з приводу подання, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 , засуджено вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 липня 2019 року за ч.1 ст.190 КК України до покарання у виді штрафу на користь держави в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.

У відповідності із ч.ч. 1, 3ст. 26 КВК України, засуджений зобов`язаний сплатити штраф у місячний строк після набрання вироком суду законної сили і повідомити про це кримінально-виконавчій інспекції за місцем проживання шляхом предявлення документа про сплату штрафу.

У разі несплати засудженим штрафу у строк, передбачений частиною першою цієї статті, суд за поданням кримінально-виконавчої інспекції розглядає питання про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу або заміну несплаченої суми штрафу покаранням у виді громадських, виправних робіт або позбавлення волі відповідно до закону.

Однак, засуджений ОСОБА_3 у визначений ст. 26 КВК України строк, без будь яких поважних причин, не сплатив визначену вироком суду суму штрафу.

Згідно приписівп. 10 ч. 1 ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про заміну покарання відповідно до ч. 5 ст.53, ч. 1 ст.58, ч. 1 ст.62 КК України.

Між тим, як встановлено у судовому засіданні, вирок Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 липня 2019 року ухвалений на підставі угоди про примирення, укладеної 27 червня 2019 року між підозрюваним ОСОБА_3 та потерпілим ОСОБА_6 .

Відповідно до ч.1 ст. 471 КПК України в угоді про примирення зазначаються її сторони, формулювання підозри чи обвинувачення та його правова кваліфікація із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, істотні для відповідного кримінального провадження обставини, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, строк її відшкодування чи перелік дій, не повязаних з відшкодуванням шкоди, які підозрюваний чи обвинувачений зобовязані вчинити на користь потерпілого, строк їх вчинення, узгоджене покарання та згода сторін на його призначення або на призначення покарання та звільнення від його відбування з випробуванням, наслідки укладення та затвердження угоди, передбачені статтею 473 цього Кодексу, наслідки невиконання угоди.

Згідно з ч.1 ст. 476 КПК України у разі невиконання угоди про примирення або про визнання винуватості потерпілий чи прокурор відповідно мають право звернутися до суду, який затвердив таку угоду, з клопотанням про скасування вироку. Клопотання про скасування вироку, яким затверджена угода, може бути подано протягом встановлених законом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення відповідного кримінального правопорушення.

Згідно частини 3 даної статті, суд своєю ухвалою скасовує вирок, яким затверджена угода, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що засуджений не виконав умови угоди. Наслідком скасування вироку є призначення судового розгляду в загальному порядку або направлення матеріалів провадження для завершення досудового розслідування в загальному порядку, якщо угода була ініційована на стадії досудового розслідування.

З аналізу наведених норм закону вбачається, що обвинувачений погоджується з розглядом справи в порядку, передбаченому ст. 474 КПК України, та ухваленням вироку на підставі угоди про примирення лише за умови призначення йому узгодженої сторонами міри покарання, передбаченою угодою. При цьому у разі невиконання засудженим умов угоди про примирення потерпілий вправі звернутися до суду з клопотанням про скасування вироку та, у разі задоволення такого клопотання, кримінальне провадження підлягає розгляду в загальному порядку, передбаченому КПК України, з наданням стороні захисту усіх передбачених прав.

При цьому, виходячи з положень ст. 476 КПК України право ініціювання скасування вироку на підставі угоди про примирення у зв`язку з порушенням умов угоди, зокрема й порушення умов сплати штрафу, наділений потерпілий, з яким була укладена угода.

Тому невиконання засудженим ОСОБА_3 умов укладеної угоди про примирення з потерпілим, якою сторонами було узгоджено призначене йому покарання, яке ним належним чином не виконується, є підставою для скасування такого вироку, відповідно до ст. 476 КПК України.

Таким чином, питання про скасування міри кримінального покарання, визначеного вироком суду на підставі угоди КПК України врегульовано спеціальними нормами.

Такий висновок узгоджується з постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №13 від 11.12.2015 « Про практику здійснення судами кримінального провадження на підставі угод », де п. 23 зазначено, що відповідно до ч. 1 ст. 476 КПК Україниу разі невиконання угоди про примирення або про визнання винуватості потерпілий чи прокурор відповідно мають право в межах встановлених законом строків давності притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення звернутися до суду, який затвердив таку угоду, з клопотанням про скасування вироку. Суд здійснюючи розгляд таких клопотань, має чітко відмежовувати невиконання угоди (ч. 1ст. 476 КПК), яке тягне за собою скасування вироку, постановленого на підставі угоди, від умисного невиконання угоди (ч. 5 ст. 476 КПК), яке, окрім скасування вироку, є підставою для притягнення особи до кримінальної відповідальності за ст. 389-1 КК України.

Тобто, у цьому випадку, при порушенні засудженим умов укладеної угоди про примирення, в силу положеньст. 476 КПК України, має бути застосований спеціальний порядок, який полягає не у направленні до суду клопотання про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу, або заміну засудженому міри кримінального покарання у виді штрафу на міру кримінального покарання у виді громадських, виправних робіт, або позбавлення волі, а ґрунтується на зверненні визначених КПК України осіб до суду, який затвердив таку угоду, з клопотанням про скасування вироку.

І лише після відмови суду у скасуванні угоди є можливим направлення звернення у загальному порядку.

Оскільки за наслідками розгляду клопотання про скасування затвердженої угоди є призначення судового розгляду в загальному порядку або направлення матеріалів провадження для завершення досудового розслідування в загальному порядку, якщо угода була ініційована на стадії досудового розслідування, тож звернення безпосередньо до суду з питанням передбаченим ст. 537 КПК України, порушує право особи на захист, що є неприпустимим.

З урахуванням наведеного, оскільки діючим КПК України передбачено інший порядок вирішення питання невиконання угоди про примирення з потерпілим, суд вважає, що в задоволенні зазначеного подання слід відмовити.

На підставі викладеного,ст. 26 КВК України, керуючись ст.ст.369-372,395,472-476,537,539 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні подання Павлоградського МРВ філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області про заміну несплаченої суми штрафу покаранням у виді громадських відносно засудженого ОСОБА_3 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її проголошення.

СУДДЯ ОСОБА_7