УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 жовтня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 171 000 800 050 35 від 11.06.2017, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Ростов на Дону Російської Федерації, громадянин України, який у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , судимий вироком Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 25.03.2015 за ст. 71, ч. 2 ст. 296 КК України до 3 років позбавлення волі, звільнений від відбування покарання на підставі ст. 1 ЗУ «Про Амністію» від 08.04.2014,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 120 171 000 800 050 35 від 11.06.2017.
На обґрунтування клопотання зазначено, що 31.08.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, відповідно до якої ОСОБА_4 11.06.2017, перебуваючи поблизу будинку № 3 по вул. Малинській у м. Києві, у ході розмови з гр. ОСОБА_7 , на фоні неприязних стосунків здійснив три постріли з вогнеальної зброї в область грудей та стегна останнього, внаслідок чого гр. ОСОБА_7 померла.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.08.2019 відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 10.10.2019 включно.

Строк досудового розслідування даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді продовжений до 10.01.2020.

На думку слідчого, продовжують існувати підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та наполягав на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри. Крім того, він зазначив, що у даному кримінальному провадженні відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 199 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.08.2019 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 визнані переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про існування на даний час у цьому кримінальному провадженні передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених в ухвалі слідчого судді про застосування запобіжного заходу ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у рішенні «Бекчієв проти Молдови» зазначив, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Отже, відсутність у підозрюваного офіційного місця роботи, сталих соціальних зв`язків, сім`ї та утриманців також свідчать на користь існування зазначеного ризику.

Оцінюючи вірогідність існування ризиків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя також вважає, що на користь існування наведених прокурором ризиків, свідчать характер вчиненого кримінального правопорушення, який має наслідком загибель людини, що є підґрунтям для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 .

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків у вигляді призначення покарання у виді позбавлення волі у невизначеному майбутньому, тобто у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, доводять, що ризик незаконного впливу ОСОБА_4 на свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою зміни останніми наданих показань, є достатньо високим.

Ризик можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення також ґрунтується на матеріалах клопотання, оскільки ОСОБА_4 не має офіційного та стабільного джерела доходу.

Водночас, на користь існування ризику вчинення підозрюваним ОСОБА_4 нового кримінального правопорушення, свідчить те, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки. Отже, слідчий суддя вважає, що зазначений ризик також є доведеним та обґрунтованим.

У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Санкція ч. 1 ст. 115 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 , передбачає позбавлення волі до п`ятнадцяти років.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною захисту не надано суду вагомих доказів на спростування доводів прокурора щодо продовження існування ризиків, а тому суд вважає, що більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 .
Однак, згідно з ч. 3 ст. 197 КПК строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Постановою першого заступника прокурора м. Києва від 30.09.2019 строк досудового розслідування цього кримінального провадження продовжено до п`яти місяців, тобто до 10.01.2020, отже, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання під вартою.

При цьому відповідно до положень п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, що спричинив загибель людини.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 199, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою по 02 грудня 2019 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1