ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7032/20
провадження № 1-кп/753/1251/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"06" травня 2020 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
обвинувачених - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001667 від 11.03.2020 р. за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

30.04.2020 р. до Дарницького районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у вищезазначеному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту. Крім того, прокурором було заявлено клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а обвинуваченому ОСОБА_6 строку дії обов`язків, визачених ст. 194 КПК України. В обґрунтування клопотання прокурор посилався на ст. 177 КПК України, якою встановлені ризики, що обвинувачені у скоєнні тяжкого злочину, можуть переховуватись від суду, а також продовжити злочинну діяльність, незаконно впливати на свідків.

Захисник ОСОБА_5 не заперечувала проти призначення судового розгляду, проте заперечувала проти продовження обвинуваченй ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на відсутність ризиків, про які наголосив прокурор, та просила змінити обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який.

Захисник ОСОБА_4 не заперечував проти призначення судового розгляду та не заперечував проти продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язків.

Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_7 , суд керується наступним.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України - під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. П.1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до положень ст. 183 ч.1 КПК України запобіжний захід тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу.
Вислухавши позиції учасників судового провадження, суд оцінив в сукупності всі обставини. Так, судом встановлено, що обвинувачена ОСОБА_7 раніше не судима, має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, має постійне місце проживання в Київській області. Ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилалвся в судовому засіданні прокурор, в судовому засіданні не встановлено.

Аналіз наведених обставин та вимог закону з урахуванням практики Європейського суду з прав людини дозволяє суду зробити висновок про можливість зміни запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченої ОСОБА_7 у вигляді «тримання під вартою» шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, а саме у вигляді домашнього арешту, що на думку суду буде достатнім й необхідним заходом забезпечення судового розгляду кримінального провадження для забезпечення виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, запобіганню певним ризикам. Таким чином, клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підлягає задоволенню.
Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Разом з тим обвинуваченій підлягають роз`ясненню її обов`язки не залишати житло в нічний час доби, а також прибувати до суду за першою вимогою.
Вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, суд керується наступиними положеннями закону.

Відповідно до ч.6 ст. 194 КПК України - обов`язки можуть бути покладені на обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, характер та тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення за ч.2 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, особу обвинуваченого, суд приходить до висновку про те, що існують обґрунтовані ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про необхідність продовження строку дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, що буде достатнім й необхідним для запобігання певним ризикам та достатнім заходом забезпечення судового розгляду кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 177, 181, 194, ч.3 ст. 315 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001667 від 11.03.2020 р. за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Судовий розгляд проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва: м. Київ, вул. Кошиця, 5-А, яке відбудеться о 10-30 год. 04.06.2020 р.

Продовжити ОСОБА_6 строк дії обов`язків, які покладені у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, а саме: повідомляти суд про зміну місця свого проживання, прибувати до суду за першою вимогою, - строком на два місяці, а саме- до 06.07.2020 р. включно.

Змінити обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжний захід з "тримання під вартою" на запобіжний захід у вигляді "домашнього арешту" за адресою: АДРЕСА_1 строком на два місяці, а саме до 06.07.2020 р. включно з покладанням на обвинувачену наступних обов`язків:
-заборонити ОСОБА_7 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 22-00 год. до 06-00 год.;
-покласти обов`язок на ОСОБА_7 прибувати до суду за першою вимогою;
Звільнити ОСОБА_7 з-під варти в залі суду.
Копію направити для виконання начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 7 днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1