ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/7525/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" грудня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000249 від 28.11.2019 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною її відчуження та розпорядження.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що СВ Дарницького управління поліції Головного управління поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000249 від 28.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Київською місцевою прокуратурою №2.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , маючи намір забезпечити виконання судових рішень у справі №753/22117/14-ц та у справі №753/8291/15-ц про сплату аліментів, протиправно надав державному виконавця Дарницького ВДВС РУЮ у м. Києві відомості про можливість виконання рішення суду за рахунок коштів від реалізації земельної ділянки, яку він ще 8 травня 2008 року продав ОСОБА_5 у відповідності до договору купівлі-продажу №2151 земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , посвідченого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 .

Враховуючи покази потерпілих ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , аналіз документів долучених до матеріалів кримінального провадження, обставини щодо скоєння кримінального правопорушення знаходять свої підтвердження, та свідчать про заволодіння чужим майном шляхом обману у особливо великих розмірах.

На сьогоднішній день є обґрунтовані підстави вважати, що до вчинення вказаних незаконних дій причетна група осіб, які мають відношення до вчинення кримінального правопорушення відносно чужого майна, які можуть вживати заходів до відчуження права власності на вказане майно, з метою подальшого протиправного їм заволодіння, отримання прибутку від його відчуження, укладати удавані договори та в подальшому, отримані кошти легалізувати.

Земельна ділянка, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , є об`єктом кримінально протиправних дій та доказом у кримінальному провадженні, постановою прокурора від 28.11.2019 земельна ділянка, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор просив розгляд даного клопотання провести у його відсутність.

Слідчий суддя розглянув клопотання про накладення арешту на майно без участі власників майна з метою попередження факту можливого відчуження вищевказаного майна.

Дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 170 КПК України підставою для постановлення ухвали про арешт майна є наявність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Підставою арешту майна слідчий вказав забезпечення збереження речових доказів, а відтак згідно з приписом ч. 3 ст. 170 КПК України таке майно повинно відповідати критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України дає визначення речових доказів як матеріальних об`єктів, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що вищезазначені об`єкти мають значення для доведення обставин кримінального провадження, і у разі невжиття заходів забезпечення кримінального провадження можуть бути відчужені, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що його арешт відповідає встановленим законодавством завданням запобігти можливості вчинення вищезазначених дій, а отже вбачає підстави для його арешту з метою збереження речових доказів, вважаючи такий захід забезпечення кримінального провадження розумним і співмірним його завданням.

Керуючись статтями 170, 172, 173, 176, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною її відчуження та розпорядження.

Копію ухвали вручити прокурору негайно після її постановлення, та направити фізичній або юридичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів дня проголошення, а особами, без виклику яких постановлено ухвалу - протягом того ж строку, з дня отримання її копії.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Слідчий суддя: