Справа № 697/728/20
Провадження № 1-кс/697/119/2020
У Х В А Л А
Іменем України
22 квітня 2020 року

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого СВ Канівського ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 ,

розглянувши винесене в кримінальному провадженні № 0000218 від 18.04.2020 клопотання про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

21.04.2020 до Канівського міськрайонного суду звернувся слідчий СВ Канівського ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаської області ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна. У клопотанні зазначив, що у провадженні СВ Канівського ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000218 від 17.04.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Так, 17.04.2020, близько 23:00 години, ОСОБА_4 , перебуваючи на акваторії Кременчуцького водосховища р. Дніпро в адміністративних межах с. Келеберда Канівського р-ну Черкаської обл., на території Канівського природного заповідника, діючи умисно, переслідуючи мету незаконного вилову риби, з порушення вимого ст.3.15, Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 2011 року, використовуючи заборонене знаряддя лову - 3 рибацькі сітки, здійснив незаконний вилов риби виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт., чим завдав рибному господарству України істотну шкоду.

18.04.2020 о 01:50 год. в ході огляду місця події, на березі р. Дніпро Кременчуцького водосховища поблизу с. Келеберда Канівськогор р-ну Черкаської області (територія Канівського природного заповідника), було виявлено та вилучено три месинові сітки довжиною близько 50 м, дві сітки вічком близько 70x70 мм. та одна 40x40 мм., один дерев`яний човен та свіжовиловлену рибу виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт.

В ході досудового розслідування на даний час встановлено особу, що займалася незаконним виловом риби за допомогою мисинових рибальських сіток.

26.02.2020, рибу виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт. та месинові сітки довжиною близько 50 м, дві сітки вічком близько 70x70 мм. та одна 40x40 мм., один дерев`яний човен визнано речовими доказами та знаряддям вчинення злочину у кримінальному провадженні, та вони відповідають критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України.

З метою збереження та запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів, просить накласти арешт на три мисинові сітки, виловлену рибу виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт., та дерев`яний човен, які вилучені в ході огляду місця події 18.04.2020 на березі р. Дніпро Кременчуцького водосховища поблизу с. Келеберда Канівського району Черкаської області (територія Канівського природного заповідника).

У судовому засіданні слідчий СВ Канівського ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 , беручи до уваги викладене з метою збереження та запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів, просить накласти арешт на три мисинові сітки, виловлену рибу виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт., та дерев`яний човен, які вилучені в ході огляду місця події 18.04.2020 на березі р. Дніпро Кременчуцького водосховища поблизу с. Келеберда Канівського району Черкаської області (територія Канівського природного заповідника).

Заслухавши думку слідчого, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку про наступне.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий має право оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Судом встановлено, що Канівським ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000218 від 18.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України (а.с.3).

Як вбачається з долучених до клопотання документів, а саме: протоколу огляду місця події від 18.04.2020 (а.с.6-7) в ході огляду місця події - Кременчуцького водосховища поблизу с. Келеберда Канівського району Черкаської області (територія Канівського природного заповідника), було виявлено та вилучено три мисинові сітки, рибу виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт., та дерев`яний човен.

Згідно постанови про визнання речових доказів від 18.04.2020 вбачається, що три мисинові сітки, рибу виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт., та дерев`яний човен визнано речовими доказами та приєднано їх в цій якості до матеріалів даного кримінального провадження № 0000218 від 18.04.2020 (а.с.9-10).

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно зі ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За ст. 98 КПК України речовими доказами є предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Зазначений човен з сітками та рибою у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні , тобто вони відповідають критеріям зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тому слідчий обґрунтовано просить накласти арешт на вилучені речі.

Таким чином, суд вважає, що слідчий обґрунтовано звернувся з клопотанням про необхідність накладення арешту на вказане майно, враховуючи наведені вище обставини, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 100, 117, 170-173 , 369, 372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Канівського ВП Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000218 від 18.04.2020 - задовольнити.

Накласти арешт на три мисинові сітки, виловлену рибу виду: «щука» в кількості 3 шт., «лящ» в кількості 9 шт., «карась» в кількості 2 шт., «плітка» в кількості 5 шт., «окунь» в кількості 7 шт., та дерев`яний човен, які вилучені в ході огляду місця події 18.04.2020 на березі р. Дніпро Кременчуцького водосховища поблизу с. Келеберда Канівського району Черкаської області (територія Канівського природного заповідника).

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Канівського

міськрайонного суду підпис ОСОБА_1