Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2051/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на повідомлення про підозру прокурора міста Києва ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0002458, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 1 ст. 186 КК України,-
УСТАНОВИВ:
До Подільського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_3 зі скаргою на повідомлення про підозру прокурора міста Києва ОСОБА_4 від 19.11.2019 за ч. 2 ст.125, ч. 1 ст. 186 КК України.
На думку ОСОБА_3 , підозра є необґрунтованою, оскільки базується лише на показаннях зацікавлених осіб, необ`єктивному аналізі відеодоказів, викривленому тлумаченні показань працівників поліції, у письмовому повідомленні про підозру відсутній склад інкримінованих йому злочинів.
На переконання сторони захисту, оскаржуване письмове повідомлення про підозру здійснено з порушенням норм кримінального процесуального законодавства, зібрана сукупність відомостей, які не можуть бути доказами з точки зору їх належності, допустимості, достатності та їх повноти. Згідно з п. 2 ч.1 ст. 481 КПК України повідомлення про підозру депутату Київської міської Ради має здійснюватися лише Генеральним прокурором або виконувачем обов`язків Генерального прокурора, керівником відповідної регіональної прокуратури. Крім того, ОСОБА_3 є адвокатом, до якого також здійснюється особливий порядок, щодо повідомлення особі про підозру, однак, свою адвокатську діяльність, останнім було призупинено. Натомість, повідомлення про підозру від 19.11.2019 року ОСОБА_3 було наче б то складене прокурором м. Києва ОСОБА_4 , а вручене прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_5 , з огляду на що, останнє необхідно скасувати через порушення норм чинного КПК України щодо процедури його вручення, оскільки вищевказане повідомлення про підозру, вручене особою, яка не є Генеральним прокурором, його заступником, керівником регіональної прокуратури, чим істотно порушено вимоги ст. 481 КПК України.
Також, з липня 2015 року ОСОБА_3 проходить військову службу в Збройних Силах України, про що було достеменно відомо стороні обвинувачення. Однак, підготовку та здійснення повідомлення про підозру здійснював представник неналежного органу процесуального керівництва, а саме прокуратури міста Києва та Київської місцевої прокуратури № 7, а не органу уповноваженого здійснювати відповідний нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, - військових прокуратур Центрального регіону України та Головної військової прокуратури.

У судовому засіданні ОСОБА_3 , просив скаргу задовольнити з наведених у ній підстав, крім того, просив взяти до уваги практику Європейського суду з прав людини щодо якості законів, які мають бути конкретними та зрозумілими, не повинні містити в собі суперечливі положення.
Прокурор в судове засідання не з`явився.
Слідчий суддя, заслухавши доводи сторони захисту, дослідивши скаргу та долучені учасниками розгляду матеріали, дійшов висновку про таке.
Прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_5 на підставі доручення прокурора міста Києва 26.11.2019р. до ЄРДР під № 0002458 внесені відомості про кримінальні правопорушення за ч. 2 ст. 125, ч. 1 ст. 186 КК України.
У даному кримінальному провадженні 19.11.2019р. ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 125, ч. 1 ст. 186 КК України.
Крім цього, встановлено що прокурорам групи прокурорів та слідчим групи слідчих на стадії досудового розслідування було відомо про те, що ОСОБА_3 є діючим військовослужбовцем Збройних Сил України та Міністерства оборони, що з окрема їм було відомо з відповіді ТВО начальника Національного військово-медичного клінічного центру « ІНФОРМАЦІЯ_1 » полковника медичної служби ОСОБА_6 за вихідним номерами 4/4144 від 13.08.2019р., у якій зазначалося військове звання «лейтенант юстиції».
З липня 2015 року ОСОБА_3 проходить військову службу в Збройних Силах України спочатку під час мобілізації на особливий період та на теперішній час військову службу за контрактом на посаді офіцера відділу узагальнення судової практики Північного Територіального юридичного управління (Юридичного Департаменту Міністерства оборони України).

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.
Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.
Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.
На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру, окрім порушення процесуальних норм, є також обставини обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України, що не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий. Також, згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

В частині вимог скарги на порушення процесуальних норм, суд, заслухавши доводи сторони захисту, дослідивши скаргу та долучені учасниками розгляду матеріали, дійшов висновку про наступне.
У відповідності до положень п. 9.2 Наказу Генерального прокурора України № 12гн «Про особливості діяльності військових прокуратур» від 29.08.2014 військовим прокурорам усіх рівнів необхідно здійснювати процесуальне керівництво досудовим розслідуванням військових та інших кримінальних правопорушень, вчинених військовослужбовцями військових формувань та правоохоронних органів України, а також злочинів у сфері службової діяльності, вчинених службовими особами державних органів та установ, указаних у пункті 1 цього наказу (зокрема Міністерства оборони України та Збройних Сил України), підтримання державного обвинувачення у кримінальних провадженнях цієї категорії, оскарження судових рішень.
ОСОБА_3 є депутатом Київської міської ради фракція «Батьківщина» по багатомандатному виборчому округу №81 з 2015 року та станом на 11.07.2019р. та 19.11.2019р. є помічником народних депутатів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .. Відповідно до ст. 31 Закону України «про статус депутатів місцевих рад» від 11.07.2002 № 93-4 в чинній станом на 19.11.2019 зазначено, що повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення депутату місцевої ради може бути здійснено відповідно Генеральним прокурором, заступником Генерального прокурора, керівником відповідної регіональної прокуратури. З матеріалів справи вбачається, що прокурор, який здійснив повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення депутату місцевої ради, повідомляє про це відповідну місцеву раду не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення про підозру. При цьому, при розгляді судом скарги, не було встановлено, що станом на 20.11.2019 р, відповідне повідомлення до Київської міської ради надходило, що є порушення порядку притягнення відповідного депутата до відповідальності.
З липня 2015 року ОСОБА_3 проходить військову службу в Збройних Силах України на посаді офіцера відділу узагальнення судової практики Північного Територіального юридичного управління (Юридичного Департаменту Міністерства оборони України). Стороні обвинувачення на стадії досудового розслідування було відомо про те, що ОСОБА_3 є діючим військовослужбовцем Збройних Сил України про що свідчить відповідь ТВО начальника Національного військово-медичного клінічного центру «Головний військовий клінічний госпіталь» полковника медичної служби ОСОБА_6 за вихідним номерами 4/4144 від 13.08.2019р.
Натомість, підготовку та здійснення повідомлення про підозру здійснював представник неналежного органу процесуального керівництва, а саме, прокуратури міста Києва та Київської місцевої прокуратури № 7, а не органу уповноваженого здійснювати відповідний нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, військових прокуратур Центрального регіону України та Головної військової прокуратури.

Пунктом 10 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним.
Згідно з ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України у випадках наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.
За змістом ст. 276 КПК України процедура здійснення повідомлення про підозру включає в себе складання письмового повідомлення про підозру та відповідно його вручення підозрюваному уповноваженою особою.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Статтею 480 КПК України визначено коло осіб, щодо яких здійснюється особливий порядок кримінального провадження та відповідно ч.1 ст.480 КПК України такий порядок кримінального провадження застосовується стосовно депутата місцевої ради.
Так, п.1 ч.1 ст.481 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру здійснюється: депутату місцевої ради, депутату Верховної Ради Автономної Республіки Крим, сільському, селищному, міському голові - Генеральним прокурором, його заступником, керівником регіональної прокуратури в межах його повноважень.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 276 - 278, 303-307, 309, 372, 481 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Скаргу ОСОБА_3 на повідомлення про підозру прокурора міста Києва ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0002458 задовольнити;
Повідомлення прокурора міста Києва від 01.10.2019р. про підозру у кримінальному провадженні № 0002458 від 11.07.2019 щодо вчинення ОСОБА_3 кримінальних правопорушень за ознаками передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 1 ст. 186 КК України скасувати.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1