Справа №760/4707/20
Провадження №1-кс/760/1954/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СВІТ ПЛЮС», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000020, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СВІТ ПЛЮС», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000020.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000020 від 12.03.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

У клопотанні вказується, що в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000020 начебто встановлено, що відповідно до акту документальної планової перевірки ГУ ДФС у м. Києві №423/26-15-14-02-02/34353218 від 23.10.2017 щодо дотримання податкового та іншого законодавства ТОВ «СВІТ ПЛЮС» (), службові особи ТОВ «СВІТ ПЛЮС» в період січня 2014 - грудня 2016 року, здійснюючи фінансово-господарську діяльність, ухилились від сплати податків на загальну суму 6 961 775.16 грн., а саме: внаслідок невключення безнадійної заборгованості (заборгованість за зобов`язаннями, щодо яких минув строк позовної давності) до складу інших доходів в період 2014-2016 років занизили податок на прибуток на загальну суму 682 187 грн. та занизили податок на додану вартість на загальну суму 1 297 428 грн., крім того, внаслідок невірного розрахунку земельного податку занизили податкове зобов`язання з земельного податку на загальну суму 4 982 260,16 грн.

Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.05.2018 (справа №760/13070/18, провадження №1-кс/760/7074/18) було задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №9 та накладено арешт на гроші у безготівковій формі, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «СВІТ ПЛЮС» (), відкритих в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (МФО 300614), з забороною розпоряджатися цими грошовими коштами, шляхом заборони будь-яких видаткових операцій по рахунках, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів).

У клопотанні вказується, що на думку працівників ДФС у м. Києві, що проводили перевірку, ТОВ «СВІТ ПЛЮС» було порушено чинне законодавство в частині нарахування та сплати податків з податку на прибуток, податку на додану вартість та податку на землю і винесено відповідні податкові повідомлення-рішення. Однак, не погоджуючись з даними висновками, ТОВ «СВІТ ПЛЮС» було оскаржено даний акт №423/26-15-14-02-02/34353218 від 23.10.2017 разом і податковими повідомленнями - рішеннями, винесеними на підставі акту. Так, рішенням Окружного адміністративного суду м. Києві від 26.12.2019 позов ТОВ «СВІТ ПЛЮС» було частково задоволено, скасовано ППР, винесені на підставі вищевказаного акту, а отже, ухилення від сплати податків, як і сама подія та склад злочину, передбачений ст. 212 КК України, відсутні.

Заявник вказує, що станом на момент подання клопотання до слідчого судді у ході досудового розслідування кримінального провадження №0000020 жодній особі не було вручено повідомлення про підозру. Також у даному кримінальному провадженні не заявлено цивільного позову.

Враховуючи викладене та вказуючи на те, що в подальшому застосуванні арешту рахунків відпала потреба, адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СВІТ ПЛЮС», звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.

До початку розгляду клопотання по суті до слідчого судді надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СВІТ ПЛЮС», про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду.

Дослідивши дане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до чч. 1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як передбачено чч. 1, 3 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Згідно з ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Виходячи з викладеного, повноваження слідчого судді на стадії досудового розслідування кримінального провадження визначені лише кримінальним процесуальним законодавством України і, з урахуванням принципу верховенства права та відповідної практики Європейського суду з прав людини, не підлягають розширеному тлумаченню.
Разом з тим, чинним КПК України не визначено, яке процесуальне рішення має прийняти слідчий суддя у разі надходження до нього заяви, в якій представник власника майна просить залишити клопотання про скасування арешту без розгляду.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Отже, цією нормою передбачено застосування аналогії за наявності правових прогалин або колізій у кримінальному процесуальному законодавстві України.
Як вбачається з ч.2 ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:
1) скасування рішення слідчого чи прокурора;
1-1) скасування повідомлення про підозру;
2) зобов`язання припинити дію;
3) зобов`язання вчинити певну дію;
4) відмову у задоволенні скарги.
Згідно з ч.2 ст.305 КПК України передбачено, що слідчий чи прокурор можуть самостійно скасувати рішення, передбачені пунктами 1, 2, 5 і 6 частини першої статті 303 цього Кодексу, припинити дію чи бездіяльність, які оскаржуються, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Прокурор може самостійно скасувати рішення, що передбачене пунктами 3 та 10 частини першої статті 303 цього Кодексу і оскаржується в порядку, передбаченому частиною шостою статті 284 цього Кодексу, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Слідчий суддя також враховує відповідну судову практику, зокрема ухвалу Київського апеляційного суду м.Києва, справа №760/13785/17, провадження №11-сс/824/756/2018, згідно з якою прийняття слідчим суддею рішення про відмову у задоволенні скарги може мати місце за умови розгляду скарги по суті та необґрунтованості доводів, викладених у ній.
За таких обставин, враховуючи те, що адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СВІТ ПЛЮС», подано заяву про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду, що свідчить про фактичне непідтримання поданого клопотання, слідчий суддя доходить висновку, що провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СВІТ ПЛЮС», підлягає закриттю.
На підставі викладеного та керуючись ст.19 Конституції України, стст. 1, 9, 26, 305 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :

Провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СВІТ ПЛЮС», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000020, - закрити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1