Справа № 357/9929/19
У Х В А Л А

15.01.2020 Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

представника власника майна ОСОБА_3 ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні заяву власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 у розгляді клопотання про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі № 357/9929/19, провадження № 1-кс357/3925/19 від 06 вересня 2019 року-

В С Т А Н О В И В:

Протоколом автоматизованого розподілу справ від 02 січня 2020 року, Слідчому судді ОСОБА_1 передано заяву ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 у розгляді клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі №357/9929/19, провадження №1-кс/357/3925/19 від 06 вересня 2019 року.
В заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_6 посилається на те, що головуючий суддя-доповідач ОСОБА_5 не може слухати справу №357/9929/19 у зв`язку з тим, що існують обставини, які викликають сумнів у його неупередженості в порядку, передбаченому п.4 ч.1 ст. 75 КПК України.
Враховуючи той факт, що слідчий суддя, який накладав арешт на її майно та слідчий суддя, на якого розписано клопотання про зняття арешту одна і та ж сама особа, тому існують обґрунтовані підстави заявити йому відвід.
Слідчий суддя ОСОБА_5 , ухвалюючи рішення про арешт майна в межах кримінального провадження №0002540 від 05 вересня 2019 року, був впевнений у законності та обгрунтованості прийняття рішення. Тому при розгляді справи про зняття арешту майна, встановлення об`єктивної істини може бути ускладнене природною психологічною зв`язаністю судді своїми попередніми висновками у справі №357/9929/19. У п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі або в тому випадку коли у сторонього спостерегача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Саме тому існують норми закону, які запобігають виникненню будь-яких підозр. Судді заборонено брати участь у розгляді справи за наявності будь-яких обставин, які виникають чи можуть виникати сумнів у його об`єктивності, а наслідком порушення такої заборони є звільнення з посади або дисциплінарна відповідальність.
Заявниця просить заяву про відвід Слвдчого судді ОСОБА_5 задовольнити.
Про розгляд заяви про відвід судді учасники судового провадження повідомлені належним чином.
Суд, розглянувши підстави заяви про відвід, приходить до наступних висновків.
Положеннями ч.1 ст.75 КПК України встановлений вичерпний перелік підстав, які перешкоджають подальшому розгляду слідчим суддею кримінального провадження, зокрема:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумніви у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, суду для розгляду справи.
Відповідно до ч.ч.3,4 ст.80 КПК України, заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.
Нормами частини 5 ст.80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі в судовому провадженні.
Таким чином, аналізуючи вищезазначені обставини, що виключають участь слідчого судді під час розгляду клопотання про скасування накладення арешту майна, суд приходить до висновку про те, що зазначені обставини не містять в собі будь-яких відомостей, щодо можливої упередженості слідчого судді під час розгляду клопотання, не ставлять під сумнів об`єктивність суду, а також не вказують на будь-які інші підстави, передбачені законом для відводу, оскільки факт наявності ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області про задоволення клопотання накладення арешту на майно та розгляду клопотання про скасування арешту на майно, за відсутності інших будь-яких фактів, які б свідчили про заінтересованість слідчого судді ОСОБА_5 у результатах розгляду клопотання про скасування арешту майна не є підставою наявності обґрунтованих сумнівів щодо можливої упередженості або необ`єктивності останнього, а отже у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.
Відповідно до змісту ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Рішення Європейського суду є офіційною формою роз`яснення основних (невідчужуваних) прав кожної людини, закріплених і гарантованих Конвенцією, яка є частиною національного законодавства, та у зв`язку з цим джерелом законодавчого правового регулювання і правозастосування в Україні. Вимогами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, ратифікованої законом від 17.07.1997 року №475/97-ВР, визначено, що кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого кримінального обвинувачення має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема, у п.66 зазначено, що згідно з усталеною практикою Європейського суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюються особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (зокрема, про це вказано у рішеннях ЄСПЛ у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»).
Крім цього, у кожній справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).
Європейським судом з прав людини в рішенні по справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.
Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі. При вирішенні питання про відвід судді необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).
Суд, аналізуючи положення ст.ст.75,80 КПК України, а також враховуючи вищевказану практику ЄСПЛ, з урахуванням наведених положень і Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; з огляду на імперативність положень ст.129 Конституції України про те, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним і керується верховенством права
Відтак заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, що передбачені зазначеними вище нормами КПК України.
Також заявником не надано достатніх та беззаперечних доказів, що вказують на необ`єктивність або упередженість Сдідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 при розгляді даного клопотання.
Таким чином, під час розгляду даної заяви судом не встановлені будь-які обставини, що свідчили б про обґрунтовані сумніви щодо упередженості Слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 під час розгляду вказаного вище клопотання.
За відсутності обставин, визначених в статтях 75-76 КПК України, підстав для відводу слідчому судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 не вбачається, а тому заява ОСОБА_6 про відвід судді задоволенню не підлягає, оскільки в даному випадку відвід не вмотивований і не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені зазначеними нормами КПК України, а обставини, які б викликали сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 і унеможливлювали б винесення ним об`єктивного рішення при розгляді клопотання також не встановлено, в зв`язку з чим вважаю за необхідне відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_6 про відвід слідчому судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 при розгляді клопотання слідчого про скасування арешту майна.
Керуючись ст.ст.75-76, 80-82, 369-372 КПК України, Слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Заяву власника тимчасово вилученого майна ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 у розгляді клопотання про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі № 357/9929/19, провадження № 1-кс357/3925/19 від 06 вересня 2019 року залишити без задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали проголошений 20 січня 2020 року, о 8 годині 50 хвилин.
Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1