Справа № 286/1566/20
У Х В А Л А

10 червня 2020 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Раменки Єгоровського району Московської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , громадянина України, який підозрюється у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України , -

ВСТАНОВИВ :

Слідчий СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, а саме: 13.02.2020 Овруцьким районним судом Житомирської області за ч. 1, ч. 2 ст.185, ст.70 ч.1 КК України до покарання у вигляді 1 року 6 місяців позбавлення волі, на підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном 1 рок 6 місяців, маючи не зняту та непогашену в законному порядку судимість, на шлях виправлення не став, та скоїв повторне кримінальне правопорушення при наступних обставинах.

Так, 09.06.2020 близько 13 години 50 хвилин ОСОБА_4 поблизу домогосподарства АДРЕСА_3 , повторно, з метою відкритого викрадення чужого майна (грабежу), з корисливих спонукань, попросив у малолітнього ОСОБА_7 планшетний пристрій марки «ASUS Z101 Prime», належний ОСОБА_8 , який лежав поруч, на що малолітній відмовив, пояснивши, що планшет не є його власністю.

Після цього, ОСОБА_4 в продовження своєї злочинної мети, взяв до рук вказаний планшет та почав віддалятися від ОСОБА_7 і, незважаючи на численні заклики останнього та малолітнього ОСОБА_9 , який в цей час до них підійшов, повернути планшет, з викраденим зник, тим самим відкрито викрав чуже майно, вартістю 3 465 грн. 00 коп., чим заподіяв потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на вказану суму.

Своїми умисними діями, вираженими у відкритому викраденні чужого майна (грабежу), вчиненого повторно, ОСОБА_4 , скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ст. 186 ч. 2 КК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 свою вину в скоєному визнав частково. Щодо задоволення клопотання заперечує. Просить застосувати йому більш м`який запобіжний захід.

Захисник підтримав думку підозрюваного.

Із доданого до клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.06.2020 (кримінальне провадження № 0000285) вбачається, що 09.06.2020 стосовно ОСОБА_4 до ЄРДР внесено відомості про вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України.

10.06.2020 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК).

Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а також те, що підозрюваний раніше судимий, маючи не зняту та непогашену судимість, скоїв кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, та за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 4 до 6 років, що свідчить про те, що він на шлях виправлення не став, що фактично унеможливлює здійснення контролю за ним з боку слідчого та прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, особистої поруки чи домашнього арешту.

З матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Причому ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення з використанням зухвалої поведінки відносно малолітньої особи, маючи непогашену судимість за вчинені корисні кримінальні правопорушення та в період випробувального терміну; ніде не працює.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задовольнити, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід обчислювати з моменту взяття під варту.

Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 2102 грн..

При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочину, у якому звинувачується підозрювана особа, її майновий стан, стан здоров`я.

Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрювана особа може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжувати злочинну діяльність, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також враховуючи особу підозрюваного та те, що він скоїв кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, що свідчить про обґрунтованість вищезазначених аргументів та про неможливість запобігання цим ризикам іншим шляхом чи застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання та визначає заставу в розмірі 42040 грн..

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується «10» серпня 2020 року.

Визначити заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 42040 грн. (сорок дві тисячі сорок гривень), яка може бути внесена у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок суду у будь-який момент строку тримання під вартою.

У разі внесення застави підозрювана особа звільняється з-під варти і на неї покладаються наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за їх вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

- здати на зберігання до Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1