Справа №639/2574/20
Провадження №1-кс/639/1096/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварського відділення Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00000747 від 26.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділення Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00000747 від 26.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.
В провадженні СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали виділеного кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000747 від 26.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.
Під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що 25,04.2020 о 20 год. 25 хв. невстановлена особа перебуваючи у громадському місці поруч з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 , із застосуванням балончику із сльозогінним газом, грубо порушила громадський порядок в ході чого було спричинено тілесні ушкодження ОСОБА_4 та ОСОБА_5
25.04.2020 в ході проведення огляду місця події за адресами: м.Харків, пров. Степовий, 34 та перехрестя вулиць Світло Шахтаря та пров. Степовому, поруч з будинком №23 по пров.Степовому виявлено та вилучено балончик з написом «Терен-4».
Власник/власники вказаного вище майна на даний час не встановлений.
Крім того встановлено, що вказаний балончик використовувався в ході вчинення хуліганських дій як засіб спричинення тілесних ушкоджень.
Також на ньому збереглися сліди злочину, а саме потожирові накладення, сліди рук особи, яка його використовувала під час протиправних дій.
Враховуючи викладене вище постановою слідчого від 27.04.2020 вищевказаний балончик з його змістом визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000747 від 26.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, у зв`язку з чим наявна процесуальна необхідність у проведенні процесуальних та слідчих дій, судових експертиз з вилученим майном щодо арешту якого звертається сторона обвинувачення.
У зв`язку із викладеним, з метою встановлення обставин щодо вчинення кримінального правопорушення, осіб причетних до його вчинення, а також безпосереднього збереження речових доказів, є підстави для накладення арешту на нього, так як повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначеного майна можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направлені на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а з метою збереження речових доказів прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.
З огляду на положення КПК України слід зазначити, що метою накладення арешту на вищевказане майно є: 1) необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні; 2) проведення слідчих дій з вилученим та арештованим майном; 3) запобігання можливості причетним до кримінального правопорушення осіб спроб приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження таких речей з метою ухилення від кримінальної відповідальності.
На теперішній час триває проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Відсутність рішення про накладення арешту на вилучене майно унеможливлює належне проведення слідчих (розшукових) дій з таким майном.
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до зсування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або листування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є доказом злочину.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. З ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно сповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Таким чином, встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаного предмету, який має доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст.296 КПК України.
Метою накладення арешту на вилучене майно є його збереження, оскільки, його повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винної особи від кримінальної відповідальності за скоєний злочин та унеможливить проведення слідчих дій, судових експертиз вилученого майна (судово-цитологічної, судово-дактилоскопічної та інших).
Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.
Прокурор надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю його задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Враховуючи викладене, на даний час існує реальна загроза зміни, знищення або відчуження зазначеного майна, тому слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на вказане майно, у зв`язку з чим клопотання слідчого є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні за № 00000747 від 26.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, арешт на майно, вилучене в ході огляду за адресою: АДРЕСА_1 , та перехресті вулиць Світло Шахтаря та пров. Степовому майно - на балончик з його змістом з написом «Терен-4».
Зберігання вказаного майна доручити слідчому у кримінальному провадженні.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1