Cправа № 127/7337/20
Провадження № 1-кс/127/3349/20
У Х В А Л А
Іменем України
31 березня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваного: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Вишенського ВП ВВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинськ, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Вишенського ВП ВВП ГУ НП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , 31.03.2020 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 00:00 год., перебуваючи на території «Західного автовокзалу», що за адресою: м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 107, помітив торгівельний магазин « ІНФОРМАЦІЯ_3 », у якому здійснює торговельну діяльність ФОП ОСОБА_7 . При цьому, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на проникнення до вищевказаного торгівельного кіоску з метою заволодіння майном, яке там знаходиться.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, керуючись жагою до легкої наживи, з корисливих спонукань, ОСОБА_4 , бажаючи уникнути кримінальної відповідальності за скоєне та впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до вхідних пластикових дверей зазначеного магазину, та за допомогою попередньо заготовленого невстановленого слідством предмету, шляхом віджиму, відчинив вказані двері.

Після чого, ОСОБА_4 увійшов до приміщення торгівельного магазину «Ковбаскофф», в середині якого помітив механічний калькулятор чорного кольору марки «Briliant» модель BS-5558; чотири упаковки поліетиленових пакетів марки «HDPE» по 1000 шт. в одній упаковці; гірлянди новорічні довжиною 5,26 м; ніж кухонний із червоною пластмасовою ручкою; обігрівач електричний білого кольору марки «ERGO»; п`ять ящиків м`ясних виробів, серед яких: сардельки «Докторські» 1 упаковка вагою 1,526 кг; ковбаса «Варена до Сніданку», вагою 1,276 кг; ковбаса «Варена до Сніданку», вагою 1,148 кг; сардельки «Баликові» 1 упаковка вагою 0,604 кг; ковбаса «Варена Царська» батон вагою 1,78 кг; ковбаса напівкопчена «Боярська» 1 упаковка 2 палки вагою 1.268 кг; сардельки «Баликові» 1 упаковка вагою 0,512 кг; сардельки «Докторські» 1 упаковка вагою 1,526 кг; сардельки «Баликові» 1 упаковка вагою 0,504 кг; сардельки «Смачні» без упаковки вагою 2,710 кг; сардельки «Докторські» без упаковки вагою 1,170 кг; сардельки «Соковиті» без упаковки вагою 0,432 кг; сардельки без нитки та без упаковки загальною вагою 3,720 кг; сосиски з філе 1 упаковка вагою 1,488 кг; сосиски з філе без упаковки вагою 2,598 кг; сосиски «Апетитні» без упаковки вагою 1,204 кг; сосиски «Тигринки» без упаковки вагою 0,288 кг; сардельки «Докторські» без упаковки вагою 0,338 кг; сардельки без нитки та без упаковки вагою 0,072 кг; стегно куряче копчене «Делікатесне» вагою 0,438 кг; ніжки копчені курячі «Апетитні» вагою 0,718 кг; крила курячі «Смаковиті» вагою 0,094 кг; ковбаски «Дорожні» без упаковки вагою 2,000 кг; ковбаса домашня куряча вагою 0,572 кг; ковбаса варена до сніданку вагою 0,992 кг; ковбаса варена до сніданку в (батоні) 0,538 кг; ковбаса «Московська» 1 упаковка вагою 0,998 кг; ковбаса «Боярська» без упаковки 2 штуки вагою 1,192 кг; ковбаса «Фірмова» 2 шт. вагою 1,048 кг; ковбаса «куряча» «Салямі» 1 шт. вагою 0,508 кг; салямі «Фінська» 1 шт. вагою 0,482 кг; ковбаса напівкопчена без етикетки вагою 1,036 кг; ковбаса напівкопчена без етикетки вагою 1,146 кг; рулет курячий сімейний вагою 0,754 кг; ковбаса «Русанівська» (пів батона) вагою 0,800 кг; ковбаса «Філейна» ( півтора батона ) вагою 1,584 кг; ковбаса «Царська з салом» вагою 0,502 кг; ковбаса «Снеки до пива» вагою 0,362 кг, власником яких являється ФОП ОСОБА_7 , та які ОСОБА_4 вирішив викрасти.

Після цього, ОСОБА_4 , керуючись єдиним злочинним умислом, діючи таємно та умисно, почергово виніс з торгівельного кіоску вищевказані речі та продукти харчування, після чого зник з місця скоєння злочину, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав ФОП ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 10 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дніпродзержинськ, громадянин України, українець, з середньою освітою, непрацюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

30.03.2020 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України свою вину визнав.

Вина підозрюваного ОСОБА_4 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: показаннями підозрюваного ОСОБА_4 ; актом застосування службового собаки; протоколами огляду місця події від 30.03.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України є тяжким злочином.

У вказаному кримінальному провадженні існують ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

-переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винним в інкримінованому кримінальному правопорушенні та немає соціально стримуючих факторів на території м. Вінниці та Вінницької області (відсутнє постійне місце проживання та реєстрації, роботи, тощо);

-незаконного впливу підозрюваного на потерпілого чи свідків, оскільки згідно ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Перебуваючи на волі ОСОБА_4 матиме можливість незаконного впливу на свідків та потерпілого з метою створення сприятливих для себе умов;

-вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 веде антисоціальний спосіб життя, не має постійного місця роботи, що спонукало його до скоєння тяжкого злочину, тому у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, останній зможе продовжити свою протиправну діяльність.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

-особисте зобов`язання є недостатньо суворим запобіжним заходом, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та міру можливого покарання, особу підозрюваного, його репутацію та соціальні зв`язки;

-особиста порука також є недостатньо суворим запобіжним заходом, оскільки у ОСОБА_4 відсутні поручителі, які заслуговують на довіру та зможуть доставити останнього до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу;

-застава, як вид запобіжного заходу не зможе запобігти вищевказаним ризикам, оскільки у ОСОБА_4 відсутнє постійне місце роботи та необхідні кошти, а також те, що на підставі того, що відповідно п. 1, ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

-запобіжний захід у вигляді домашнього арешту теж не зможе запобігти вищевказаним ризикам, оскільки ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування суду, а також враховуючи складність контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків під час такого запобіжного заходу;

Всі вищевказані обставини, у своїх сукупності свідчать про те, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 в рамках даного кримінального провадження є недоцільним та малоефективним, оскільки вони не можуть запобігти наявним ризикам.

У зв`язку із вищезазначеним, існує необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 найбільш суворого забіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 40, 131, 132, 176-178, п. 5 ч. 1 ст. 183, 184, 194 КПК України, слідчий звернувся до суду з даним клоптанням.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави - 80 прожиткових мінімумів дял працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 , в судовому засіданні заперечували щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000359, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з часиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що 30.03.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000359 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

30.03.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішенні у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Проаналізувавши зміст клопотання про обрання запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000359 від 30.03.2020, протоколу огляду місця події від 30.03.2020; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 30.03.2020; письмових пояснень ОСОБА_4 від 30.03.2020; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 30.03.2020; акту застосування службового собаки від 30.03.2020; протоколу огляду місця події від 30.03.2020; постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 30.03.2020; повідомлення про підозру від 30.03.2020; протоколу допиту підозрюваного від 30.03.2020, пояснень підозрюваного наданих в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України обґрунтована.

У відповідності з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В судовому засіданні судом встановлено, що ОСОБА_4 зареєстрований та має постійне місце проживання, неодружений, не працює, будь - яких осіб на утриманні не має, раніше не судимий.
На теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Таким чином, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, відсутність соціально стримуючих факторів, суд під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Суд також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання щодо задоволення клопотання слідчий суддя враховує, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, а тому приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з частиною четвертою статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 частини п`ятої статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи те, що ОСОБА_4 не працює, застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яку просить застосувати прокурор, є непомірною для підозрюваного, а тому враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42040,00 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесяти) днів з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто до 00:30 год. 28 травня 2020 року.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 28 травня 2020 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040,00 грн. (сорок дві тисячі сорок), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленим Кабінетом Міністрів України.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1. прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2. не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або роботи.

Термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.

В решті вимог клопотання відмовити.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя