Справа № 438/432/20
Провадження № 1-кп/438/74/2020
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу

25 березня 2020 року слідчий суддя Бориславського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ходорова Жидачівського району Львівської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження: слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_6 , -

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Бориславського відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_5 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ходорова Жидачівського району Львівської області.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий посилається на те, що в провадженні СВ Бориславського ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне провадження за № 000106 від 07 березня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29 лютого 2020 року близько 00 год.15 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи на території автозаправної станції «Chipo», що розташована у м.Бориславі, вул.С.Петлюри, 25, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, повторно таємно викрав із кишені штанів ОСОБА_7 мобільний телефон марки «Meizu 7 plus», чорного кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 вартістю 2500 гривень, чим завдав майнову шкоду потерпілому.

25 березня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України.

Слідчий зазначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України та наявність ризиків, передбачених п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чим виникла необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримали з підстав, вказаних у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 березня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 раніш неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, востаннє вироком Трускавецького міського суду Львівської області від 26 грудня 2019 року за ч.2 ст.185 КК України до покарання у виді арешту строком на 3 місяці. Крім цього, 09 січня 2019 року до Бориславського міського суду Львівської області скеровано обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №000504 від 21 грудня 2019 року з угодою про визнання винуватості за ч.2 ст.389 КК України.

Метою та підставами обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно з ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, які обґрунтовують необхідність у обранні стосовно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Приймаючи рішення про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані в слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 характеризуючі дані про його особу, сімейний та матеріальний стан, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги те, що слідчим в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам, а матеріали клопотання свідчать про наміри органу досудового розслідування не допустити ризики, які б підривали таке розслідування, що має на меті забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження.

Разом з цим, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; а також повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування з потерпілим та свідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та необхідності виконання процесуального обов`язку явки за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.

Зобов`язання підозрюваного не залишати місце постійного проживання на АДРЕСА_1 не підлягає до задоволення, оскільки нормою п.2 ч.5 ст.194 КПК України визначено зобов`язання підозрюваного не відлучатися з населеного пункту, в якому зареєстрований чи перебуває підозрюваний, у зв`язку з чим клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 задоволити частково.
Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Ходорова Жидачівського району Львівської області запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 строком на 60 днів, до 23 травня 2020 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1. прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;
2. повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
3. утриматись від спілкування з потерпілим та свідками.
У разі невиконання покладених обов`язків може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 23 травня 2020 року включно.
У задоволенні решти вимог клопотання, не залишати місце постійного проживання на АДРЕСА_1 , - відмовити.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання за місцем проживання підозрюваного, а саме: Бориславському ВП Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1