Справа № 202/70/20
Провадження № 1-кс/202/1240/2020
УХВАЛА
Іменем України

17 лютого 2020 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4
розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Дніпро скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , на повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 ч. 4 ст. 358 КК України від 12 червня 2019 року, складене прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , на повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 ч. 4 ст. 358 КК України, від 12 червня 2019 року, складене прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 .

Заявник в своїй скарзі просить скасувати повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 ч. 4 ст. 358 КК України від 12 червня 2019 року, складене прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження № 0000456, матеріали відносно якої виділено в матеріали кримінального провадження № 0000913. Зобов`язати старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні №0000913 внести до ЄРДР відомості про скасування вказаного повідомлення про підозру.

У судовому засіданні заявник адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу та просив скасувати повідомлення про підозру.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, оскільки повідомлення про підозру містить усі елементи, передбачені КПК України та здійснено відповідно до вимог чинного законодавства. Крім того, зазначив, що у даному випадку оскарження слідчому судді повідомлення про підозру не передбачено КПК України, оскільки відомості про вчинення кримінального правопорушення внесено в ЄРДР до введення в дію змін до КПК України.
Підозрювана в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані до скарги докази та матеріали кримінального провадження приходить до наступного.

Так, встановлено, що в провадження СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебували досудового розслідування,, яка внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000456 від 24.02.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.4 ст.358, ч.2 ст.364, ч.2 ст. 266 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, 12.06.2019 року прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 складено та повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Постановою прокурора прокуратури Дніпропетровської області від 11.11.2019 року з матеріалів кримінального провадження № 0000456 від 24.02.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.4 ст.358, ч.2 ст.364, ч.2 ст. 266 КК України, виділено матеріали досудового розслідування за №0000913, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 11.11.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до пункту 18 частини першої ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень. Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Відповідно до ст. 303 КПК України, а саме пунктом десятим частини першої цієї статті, законодавцем передбачено право підозрюваного, його захисника чи законного представника оскаржити у суді повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Дана норма містить застереження, що частину першу статті 303 доповнено пунктом 10 згідно із Законом № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, а зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права

Слідчий суддя застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
У практиці Європейського суду з прав людини принцип верховенства права розглядається як невід`ємний від доступу до правосуддя (рішення у справі "Голдер проти Сполученого Королівства"). У рішенні у справі "Bellet v. France" додатково було уточнено, з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві визначається рівень доступу до суду, наданий національним законодавством, що має бути достатнім для забезпечення права особи на суд.
У рішенні у справі "Функе проти Франції" вказано, що "якість" внутрішніх правових норм відповідно до Конвенції залежить від точності, з якою законодавство та судова практика визначають обсяг і умови здійснення владних повноважень, виключаючи небезпеку сваволі. Саме тому, виходячи з положень рішення Європейського суду з прав людини у справі "Олссон проти Швеції", потрібно не лише зважати на якість закону, але також, щоб останній відповідав принципу верховенства права. Останнє потребує існування у внутрішньому праві відповідних засобів захисту проти довільного втручання публічної влади у здійснення прав.
З огляду на викладене, слідчий суддя доходить висновку, що в даному конкретному випадку, з урахуванням принципу верховенства права та з метою забезпечення прав підозрюваної, слід застосувати п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України з внесеними Законом № 2147-VIII від 03.10.2017 року змінами та розглядає скаргу захисника по суті.
Відповідно до ст. 278 КПК України слідчий, прокурор зобов`язані здійснювати повідомлення про підозру належним чином.
Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 9 КПК України закріплений обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади під час кримінального провадження неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Ст. 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, в порядку, передбаченого КПК України.
Положення ч. 2 ст. 8 КПК зобов`язують суди, прокуратуру, органи досудового розслідування під час здійснення кримінального провадження застосовувати принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (надалі Суд), який діє на основі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція), що стала частиною національного законодавства.
Принцип верховенства права передбачає, що особа повинна бути захищена від свавілля суб`єктів владних повноважень, тобто втручання суб`єктів владних повноважень має бути піддано ефективному судовому контролю.
Ст. 13 Конвенції встановлює, що кожен, чиї права та свободи, визнані в Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Підставою для скасування повідомлення про підозру або визнання такою, що не набула статусу підозрюваного є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру.
Так, відповідно до ст. 277 КПК України, повідомлення має містити: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Статтею 278 КПК України визначено порядок здійснення повідомлення про підозру та обов`язок роз`яснення прав підозрюваного, а саме: письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень; письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.
Слідчий суддя зазначає, що підозра щодо ОСОБА_5 підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, які сторона обвинувачення вважає такими, що доводять підозру у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Посилання захисника на те, що наявними в матеріалах кримінального провадження доказами не підтверджується вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушення, є передчасними, так само як і аналіз доказів, здобутих на теперішній час органом досудового розслідування, оскільки вони не є предметом розгляду слідчого судді, а повинні перевірятись при розгляді обвинувального акту в суді.
Слідчий суддя вважає, що докази за яким була оголошена підозра, мають бути оцінені при розгляді провадження по суті згідно зі змістом висунутого особі обвинувачення, й не вбачає можливим скасовувати повідомлення про підозру на даному етапі з мотивів критичного ставлення до її змісту без фактичної перевірки всіх доводів шляхом повного і об`єктивного дослідження доказів по факту завершення досудового розслідування.
Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , на повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 ч. 4 ст. 358 КК України від 12 червня 2019 року, складене прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 , є безпідставною, і тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 22, 303-307 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 , на повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 ч. 4 ст. 358 КК України, від 12 червня 2019 року, складене прокурором Дніпропетровської області ОСОБА_6 - відмовити

Повний текст ухвали оголошено о 14 годині 00 хвилин 21 лютого 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1