Справа № 206/6996/19
Провадження № 1-кс/206/1366/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21.12.2019 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , дослідивши клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна,
20.12.2019 канцелярією суду було отримано клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна (далі - клопотання).
Клопотання мотивовано тим, що 13.10.2019 о 07 год. 30 хв. до чергової частини Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 13.10.2019 приблизно о 05 год. 00 хв. невстановлена особа, перебуваючи біля буд. № 43 по вул. Молодогвардійська в м. Дніпро, відкрито, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, викрала мобільний телефон Iphone 7+ чорного кольору імеі НОМЕР_1 . 17 грудня 2019 близько 17 год. 20 хв., слідчим СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 було оглянуто та вилучено мобільний телефон марки Iphone 7+ чорного кольору імеі НОМЕР_1 . Вказаний мобільний телефон був визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, при цьому вищевказаний мобільний телефон залишений на зберіганні на території Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Гаванська, 4. Слідчий вважає, що на мобільний телефон Iphone 7+ чорного кольору імеі НОМЕР_1 повинен бути накладений арешт з метою збереження вказаного телефону у якості речового доказу та подальшого проведення експертного дослідження. Враховуючи вищевикладене, слідчий просив накласти арешт у вигляді заборони на відчуження, користування та розпорядження майном, вилученим в ході проведення огляду 17.12.2019, за адресою: м. Дніпро, вул. Гаванська, 4, а саме: мобільного телефону Iphone 7+ чорного кольору imei НОМЕР_1 , вказаний мобільний телефон залишити на зберіганні на території Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Гаванська, 4.
Дослідивши клопотання разом із додатками, на предмет відповідності ст. 171 КПК України, слідчий суддя зазначає таке.
Так, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що відповідає п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України.
Частиною 1 ст. 171 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Частиною 5 ст. 171 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до абзацу 2 п. 4 ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Щодо долучених слідчим до клопотання копій матеріалів, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що під час перевірки копій документів, що подаються стороною кримінального провадження разом з клопотанням слід брати до уваги: правила засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України «Державна уніфікована система документації; уніфіковану систему організаційно-розпорядчої документації; Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003, затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55; Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року №1000/5; інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші нормативно-правові акти.
Порядок засвідчення копій документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55)
За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.
Підпис відповідальної особи засвідчують на документі відбитком печатки організації. Відбиток печатки ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. За вищевказаним способом засвідчуватись повинна кожна сторінка документа.
Також у випадку, якщо документ складається з кількох сторінок, то копії знімаються зі всіх сторінок, які потім можна засвідчити і у такий спосіб: прошити разом, напис «Копія» ставиться на першій із прошитих сторінок, кінчики ниток має бути заклеєно клаптиком паперу так, щоб нитки виглядали з-під цього паперу. Обов`язково зверху цього паперу робиться напис: «Пронумеровано і прошнуровано (кількість аркушів цифрою і прописом) аркушів», вказується посада особи, яка завіряє копію, її підпис, прізвище, ініціали й дата. Все це скріплюється печаткою таким чином, щоб частина відбитку була проставлена на приклеєному клаптику паперу, а частина - на самому аркуші копії документа.
Відповідно до пункту 8 розділу 10 Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 07 листопада 2018 року №1000/5, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії. Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій». У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів долучених до клопотання слідчого, жодна копія документу не засвідчена належним чином, відповідно до визначених вище вимог.
Крім того, всупереч ст. 171 КПК України, слідчим взагалі не додані оригінали або копії документів та інших матеріалів якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а саме те, що мобільний телефон Iphone 7+ чорного кольору імеі НОМЕР_1 належить на праві власності потерпілому ОСОБА_4 .
Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Згідно ч. 1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
У п. 7 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами.
Таким чином, підтвердженням того, що ОСОБА_4 є власником мобільного телефону Iphone 7+ чорного кольору імеі НОМЕР_1 може бути один із вищезазначених документів, однак жоден із цих документів слідчим до клопотання долучено не було.
До того ж, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 13.10.2019 відібраний від ОСОБА_4 , підписаний ОСОБА_6 , а копія паспорта долучена взагалі громадянина ОСОБА_7 .
Також ч. 10 ст. 170 КПК України передбачено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування уповноважений визначати слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою - визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих.
Частиною 1 ст. 110 КПК України передбачено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.
Всупереч вищезазначеним вимогам КПК України з клопотанням про арешт майна звертається слідчий СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , проте зазначений слідчий не уповноважений здійснювати досудове розслідування відповідно до наданої копії постанови про створення групи слідчих у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Так, слідчий суддя звертає увагу, що слідчий СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 вилучив Iphone 7+ чорного кольору імеі НОМЕР_1 17.12.2019 та відповідно мав звернутися до слідчого судді із клопотанням про арешт 18.12.2019, однак звернуся лише 20.12.2019, тобто з порушенням строку, передбаченого КПК України.
До того ж, доказів, які б підтвердили факт повернення тимчасово вилучене майно матеріали долучені до клопотання не містять.
Частиною 3 ст. ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Виходячи з вищевикладеного слідчий суддя вважає, що клопотання має бути повернено прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-174, 369, 371, 372, 376 КПК України, -
Клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків.
Для усунення недоліків встановити строк в сімдесят дві години. Ухвала оскарженню не підлягає.
Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1