ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/7706/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"16" грудня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: заявника ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 у м. Києві у справі № 753/22548/19, провадження № 1-кс/753/7471/19 -,

ВСТАНОВИВ:
11.12.2019 заявник звернувся із заявою про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 у м. Києві у справі № 753/22548/19. В обґрунтування якої заявник зазначив, що ним 21.11.2019 через систему Електронний суд до Дарницького районного суду м. Києва подано скаргу на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури № 2. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу від 25.11.2019 для розгляду вказаної скарги визначено суддю ОСОБА_4 . Однак, всупереч вимогам ч. 2 ст. 306 КПК України з 25.11.2019 слідчим суддею дата судового засідання не визначена та розгляд скарги не проведений. Крім того, зазначає, що слідчим суддею ОСОБА_4 порушено норми КПК України в двох інших скаргах заявника.

А саме, 02.10.2019 ним до Дарницького районного суду м. Києва було подано скаргу на бездіяльність слідчого Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про злочин до ЄРДР. За результатами розгляду вказаної скарги слідчим суддею ОСОБА_4 10.10.2019 винесено ухвалу, якою в задовленні скарги ОСОБА_3 відмовлено. Вважає вказану ухвалу необгрунтованою, незаконною, такою, що порушує права скаржника та свідчить про упередженість слідчого судді.

12.11.2019 ним через систему Електронний суд до Дарницького районного суду м. Києва подано скаргу на рішення слідчого Дарницького УП ГУНП в м. Києві про закриття кримінального провадження № 0005037, яка розподілена для розгляду слідчому судді ОСОБА_4 . Однак, всупереч вимогам ч. 2 ст. 306 КПК України з 13.11.2019 по 09.12.2019 слідчим суддею дата судового засідання не визначена та скарга не розглянута.

Вказує на те, що наведені обставини виключають участь слідчого судді ОСОБА_4 у розгляді вказаної скарги, через наявність обгрунтованих сумнівів у його неупередженості.

В судовому засіданні заявник заяву про відвід підтримав та просив задовольнити з підстав, що в ній викладені.

Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Вислухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши заяву про відвід, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі слід зазначити наступне.
Стаття 6 § 1 Конвенції, вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (Wettstein v. Switzerland (Ветштайн проти Швейцарії), § 43; Micallef v. Malta (Мікалефф проти Мальти), § 93. Принципи незалежності і безсторонності тісно взаємопов`язані і, відповідно до обставин, можуть потребувати загальної перевірки (Sacilor-Lormines v. France (Сасілор-Лормін проти Франції), § 62; OleksandrVolkov v. Ukraine (Олександр Волков проти України), § 107.
Існування неупередженості повинно бути визначено за наступними критеріями (Micallef v. Malta (Мікалефф проти Мальти), § 93: - суб`єктивний тест, що вивчає персональні перконання і поведінку конкретного судді, з метою визначення чи існувало неупереджене або суб`єктивне ставлення судді у конкретній справі; - також, відповідно до об`єктивного тесту визначається чи суд, а також, серед іншого, його структура, забезпечила відповідні гарантії для виключення легітимних сумнівів стосовно його неупередженості.
Однак не існує суттєвої відмінності між суб`єктивною і об`єктивною неупередженістю, оскільки дії судді можуть не лише спричинити об`єктивну підозру незалежного наглядача стосовно безсторонності (об`єктивний тест), але також стосуватись питання персональних переконань судді (суб`єктивний тест).
Застосовуючи суб`єктивний тест, Суд неодноразово постановляв, що «особиста неупередженість судді повинна вважатись присутньою, доки не доведено протилежного» (Le Compte, Van Leuven and DeMeyere v. Belgium (ЛеКомт, Ван Левені Де Мейер проти Бельгії), § 94. Що стосується необхідного доказу, Суд, наприклад, вважав за необхідне визначити, чи виявляв суддя негативне ставлення (Buscemi v. Italy (Бушемі проти Італії), §§ 67-68.
Принцип персональної неупередженості і об`єктивності суду давно доведений практикою Суду (Le Compte, VanLeuven and De Meyere v. Belgium (Ле Комт, Ван Левен і Де Мейер проти Бельгії), § 58; Driza v. Albania (Дріза проти Албанії), § 75.
Повинно бути визначено, окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність.
Позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву у неупередженості суду (Wettstein v. Switzerland (Ветштайн проти Швейцарії), § 44; PablaKy v. Finland (Пабла Кю проти Фінляндії),§ 30; Micallef v. Malta (Мікалефф проти Мальти), § 96.
Існують дві можливі ситуації, за яких може виникнути питання щодо недостатньої неупередженості суду: - перша стосується функціональної природи і питань, наприклад виконання різних функцій у межах судового процесу однією і тією ж особою, або ієрархічні та інші зв`язки з іншими учасниками проваджень. Друга - індивідуального характеру і є результатом поведінки суддів у конкретній справі, про що і зазначив заявник у своїй заяві про відвід.
Водночас, заявник не навів жодної обґрунтованої обставини передбаченої законом для відводу слідчого судді ОСОБА_4 .

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.
З описаних у заяві ОСОБА_3 обставин не вбачається зацікавленості, необ`єктивності або упередженості судді ОСОБА_4 , а незгода з процесуальним рішеннями судді не може бути підставою для відводу.
Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що подання заяви про відвід повинно містити обставини, які б поза розумним сумнівом могли б свідчити про наявність підстав для відводу судді.

Враховуючи об`єктивні обставини, зокрема надмірне навантаження на суддів Дарницького районного суду м. Києва, внаслідок відсутності повноважень у значної їх кількості та незаповнених вакансій, порушення процесуальних строку призначення справи до розгляду є об`єктивним наслідком кадрових проблем в суді, і жодним чином не може свідчити про упередженість головуючого чи його необ`єктивність.
Враховуючи викладене, заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75, 81 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 у м. Києві у справі № 753/22548/19, провадження № 1-кс/753/7471/19.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 19.12.2019.

Слідчий суддя