Справа № 127/5200/20
Провадження №11-сс/801/181/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 березня 2020 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:
головуючого ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретарі ОСОБА_5
з участю прокурора ОСОБА_6
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8
підозрюваного ОСОБА_9
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці матеріали клопотання за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29.02.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жмеринка, головного спеціаліста ЖКГ Жмеринської міськради, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, -

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.
Згідно матеріалів кримінального провадження №0000132 внесеного до ЄРДР 27.02.2020 ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29 лютого 2019 року задоволено клопотання ст. слідчого в особливо важливих справах СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Застосовано до підозрюваного ОСОБА_9 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком 60 (шістдесят) днів з моменту фактичного затримання особи, тобто з 15.00 год. 28.02.2020 року до 15.00 год. 27.04.2020 року.
Приймаючи рішення про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя вказав, що прокурором під час розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги особи, що її подала.
В апеляційній скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 ставляться питання про скасування ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29 лютого 2019 року. Просять винести своє рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного менш суворий запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме особисте зобов`язання, домашній арешт або заставу.
Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала слідчого судді є незаконна та необґрунтована, прокурором під час судового розгляду не доведено наявність обґрунтованої підозри а також обставини для обрання найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Позиції учасників судового провадження.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою.
Захисники ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та підозрюваний ОСОБА_9 підтримали доводи апеляційної скарги з підстав, викладених в ній та просили задовольнити її в повному об`ємі. При цьому уточнили вимоги та просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період з 22.00 години до 07.00 години наступної доби.

Мотиви суду.
Заслухавши доповідача, виступи учасників провадження, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника підлягає до часткового задоволення.
Висновки слідчого судді про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованими.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів слідства та суду, знищення чи спотворення речей чи документів, незаконного впливу на інших осіб, перешкоджання кримінальному провадженню, вчиненню інших правопорушень. Підставою ж застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити вищезазначені дії.
Стосовно обґрунтованості підозри, суд зазначає, що за змістом п.3 ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст.278 КПК України у разі наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
При цьому в кримінальному процесуальному розумінні існує відмінність між обґрунтованістю та доведеністю висунутої підозри, в тому числі на підставі достатніх, допустимих та достовірних доказів.
Так, у справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обгрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.
Разом із тим, "обґрунтованість" підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п. 1 (с) ст. 5. Слова "обґрунтована підозра" означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст.5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.
Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень".
Зі змісту ж оголошеної підозри в достатній мірі можна дійти висновку, ОСОБА_9 може бути причетний до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.
Щодо наявності ризиків, як вбачається з клопотання слідчого та матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного мотивована тяжкістю покарання за злочин, особу підозрюваного, а також можливістю переховуватися від органів досудового розслідування та суду, можливістю знищити, приховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на учасників кримінального правопорушення, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Проте, під час розгляду клопотання, прокурором жодним чином не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ОСОБА_9 раніше не судимий, має постійне місце проживання в місті Жмеринка, працює на посаді головного спеціаліста ЖКГ Жмеринської міськради, має на утриманні неповнолітнього сина, позитивно характеризується по місцю роботи та проживання.
Твердження ж слідчого судді про тяжкість вчиненого злочину не є достатніми для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. У справі «Мамедова проти Росії» (Mamedova v Russia) 7064/05 від 01 червня 2006 року щодо недостатності посилання на тяжкість злочину та ймовірне покарання Європейський Суд зазначив, що суди, перевіряючи законність та обґрунтованість продовження тримання заявниці під вартою, незмінно посилались на тяжкість обвинувачень як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини. Однак Суд неодноразово відзначив, що, хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховуватися від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Крім наведеного, за змістом ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, в тому числі з-поміж інших міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, репутацію підозрюваного.
При цьому репутація особи має ширше поняття, аніж його характеристика за місцем проживання чи роботи, оскільки включає також вид діяльності, значимість такої діяльності для суспільства.
Так, слідчим суддею не враховано, що ОСОБА_9 має на утриманні неповнолітню дитину, яку виховує один, працює головним спеціалістом відділу комунального майна та капітального будівництва управління ЖКГ Жмеринської міської ради.
Поєднання зазначених даних про особу підозрюваного дають підстави вважати що виконання ОСОБА_9 процесуальних рішень можливе шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.
З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що під час розгляду клопотання слідчий суддя дав невірну оцінку наявним у справі обставинам, через що дійшов хибного висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а з урахуванням сукупності даних про особу підозрюваного, тяжкості кримінального правопорушення, дають підстави суду застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 15 години 00 хвилин 27 квітня 2020 року за адресою АДРЕСА_1 з забороною залишати місце проживання з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби. Також з метою забезпечення належного виконання обраного запобіжного заходу суд вважає за необхідне застосувати положення ч.5 ст.194 КПК України, поклавши на підозрюваного ОСОБА_9 певні обов`язки.
Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_9 адвоката ОСОБА_7 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29 лютого 2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб відносно ОСОБА_9 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України скасувати.
Відмовити в задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_9 .
Застосувати до ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 15 години 00 хвилин 27 квітня 2020 року за адресою АДРЕСА_1 з забороною залишати місце проживання з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_9 обов`язки:
-не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого прокурора чи суд про зміну місця проживання;
-утримуватися від спілкування з підозрюваними, потерпілими та свідками у кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до відповідних державних органів паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
ОСОБА_9 звільнити з-під варти з зали суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Копію ухвали для виконання направити Вінницькій установі виконання покарань №1, старшому слідчому в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_10 та Жмеринському ВП ГУНП у Вінницькій області.
Відповідно до ч.4 ст.532 КПК України судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення.

Судді: