ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/871/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" квітня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2 проводячи судовий розгляд у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0008367 по обвинуваченню: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Христинівського району, Черкаської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Кам`янське, Дніпропетровської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні злочину , передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України,

з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_5 захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

Дарницьким районним судом м. Києва розглядається кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України.

У судовому засіданні 03.04.2020 року судом у поядку ст.331 КПК України поставлено на обговорення питання, щодо доцільності продовження обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Прокурор просив продовжити обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризиків переховування від суду, вчинення інших злочинів, незаконного впливу на потерпілого та свідків. Також прокурор звернув увагу суду на те, що обвинувачені неодноразово судимі.

Захисник ОСОБА_6 вислов думку про можливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту, оскільки прокурором не доведено ризиків на які він посилається.

Захисник ОСОБА_7 також категорично заперечила, щодо продовження строків тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою оскільки прокурором не доведено існування ризиків на які він посилається та висловила думку про можливість застосування до обвинуваченого ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника.

Обвинувачений ОСОБА_4 довірився рішенню суду.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинувачених, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого їм злочину, який у відповідності до ст.12 КК України є тяжким злочином, за формою вини є умисним, при доведенні провини за який обвинуваченим загрожує покарання від 4 до 6 років позбавлення волі.

Також суд враховує інформацію про особи обвинувачених, їхній вік, стан здоров`я, місце реєстрації, сімейний стан, характеристики, відсутність офіційного працевлаштування, попередні судимості.

Так, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із середньою освітою, не працюючий, 6 разів сумий, починаючи із 2001 року за умисні, в тому числі корисливі злочини проти власності

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із середньою спеціальною освітою, з 2016 року перебуває на обліку у лікаря нарколога з діагнозом - психічні та поведінкові розлади внаслідок вживання психоактивних речовин, двічі судимий за умисні корисливі злочини проти власності.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При вирішенні питання щодо запобіжного заходу, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні Лабіта проти Італії від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є тяжкість злочину, який інкримінуються обвинуваченим та міра покарання, яка їм загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченим злочину, та суспільний резонанс, а також форма вини і об`єкт посягання, і саме наведені вище обставини у сукупності із характеристиками та інформацією про обвинувачених, дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків, а також вчинення інших злочинів.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання їм загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності можуть переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.

Також продовжує існувати і ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, які на даний момент не допитані в суді, на яких обвинувачені можуть незаконно впливати, враховуючи те, що у відповідності до ст.23 КПК Україним, суд може обгрунтовувати свої процесуальні рішення лише показаннями отримани безпосередньо в судовому засіданні.

Окрім цього, враховуючи попередні судимості ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , їхні характеристики та схильність до вчинення корисливих злочинів, а також відсутність постійного заробітку, а відповідно і джерел для існування, останні можуть продовжити злочинну діяльність.

Разом із тим, і на даній стадії кримінального провадження, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинувачених, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинувачених.

Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинувачених під вартою.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів, тому суд вважає за необхідне визначити заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 38 420 грн.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206,291,314,315 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Продовжити обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01.06.2020 року включно.

Визначити заставу достатню для виконання обвинуваченими ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 38 420 гривень. У разі внесення застави звільнити ОСОБА_3 та/або ОСОБА_4 з-під варти та зобов`язати їх з`являтися за першою вимогою до суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, не відлучатися із міста Києва без дозволу суду. Роз`яснити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та застоводавцям, що у разі невиконання обвинуваченими покладених на них обов`язків, застава буде звернена в дохід держави. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: