УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 712/5342/20

Провадження №1-кс/712/2752/20

09 червня 2020 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 про зміну міри запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000336 від 03.04.2020р., -

В С Т А Н ОВ И В:

Захисник ОСОБА_3 звернувся до суду в інтересах підозрюваної ОСОБА_4 з клопотанням про зміну запобіжного заходу, посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_7 від 04.05.2020 р. відносно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту в період доби з 20.00 год. до 8.00 год. строком до 02.07.2020 р.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст.121 КК України. Слідство вважає встановленим, що 08.03.2020 раніше не судима, яка характеризується виключно позитивно, ОСОБА_4 , 2001 р.н. на ґрунті неприязних стосунків, діючи з прямим умислом спрямованим на завдання тілесних ушкоджень завдала ОСОБА_8 , 1984 р.н. один удар скляною пляшкою в голову, чим спричинила тяжкі тілесні ушкодження у вигляді багатоуламкових переломів правої тім`яної ділянки голови. При цьому, ОСОБА_4 не заперечує факт конфлікту, але стверджує, що захищалась і відмахнулась від нападника ОСОБА_8 ударивши його в праву брову. При цьому, у висновку експерта дійсно описана ще одна травма у потерпілого у вигляді садна правої надбрівної ділянки, що слідчими залишено поза увагою. При цьому, абсолютно всі присутні ствердно заявляють, що удар був виключно один, і після його нанесення ОСОБА_8 промивали саме брову з якої пішла кров від розсічення. Після того, як ОСОБА_8 очистив рану на брові, він знову напав ОСОБА_4 , яка в цей час перебувала в машині, і лише завдяки присутнім свідкам його вдалося від неї відтягнути. Потім ОСОБА_4 поїхала додому, а ОСОБА_8 продовжив розпиття алкогольних напоїв.

В жодному протоколі допитів свідків, потерпілого чи підозрюваного не зазначено про погрози чи вплив з боку підозрюваної. Підозрювана характеризується виключно позитивно, являється раніше не судимою винною себе у вчиненні злочину не визнає. Таким чином, вона взагалі не вчиняла ні нових, ні старих правопорушень, її вина в суді не доведена. Підозрюваною не визнається вина у вчиненні вказаного злочину. Стороною захисту здійснюється активна співпраця з метою розкриття даного злочину та притягнення винних до відповідальності. Однак наявність підозри, ще не свідчить про вину особи. Сама ж підозра є необґрунтованою і не вмотивованою, в її тексті міститься велика кількість невстановлених обставин, таких як мотив, умисел, знаряддя, механізм отримання травми, чи могла травма у вигляді багатоуламкового перелому правої тім`яної кістки бути отримана внаслідок удару пляшкою в праву брову? При яких обставинах була отримана травма?.

За участю ОСОБА_4 з моменту обрання запобіжного заходу, не проведено жодної слідчої дії, хоча сторона захисту у своїх клопотаннях неодноразово наполягала на необхідності їх проведення у своїх клопотаннях. І саме з метою проведення слідчих дій і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної обирався запобіжний захід. Це при тому, що кримінальне провадження розслідують десять слідчих та три процесуальні керівники.

Просить суд змінити запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання.

В судовому засіданні захисник та ОСОБА_4 клопотання підтримали та просили його задоволити. Вказали, що обраний тимчасовий захід обмежує права підозрюваної на пересування, при цьому слідчий та прокурор допускають бездіяльність у вчиненні проценсулаьних і слідчих дій, проведення яких ініціюється стороною захисту.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що ризики передбачені ст. 177 КПК України не відпали, досудове слідство триває.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Статтею 181 ч. 2 КПК України передбачено, що домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 121 ч.1 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, каліцтво статевих органів, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Ст. 179 ч. 1 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті ( ч.2 ст.177 КПК України).

Розглядаючи заявлені клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_7 від 04.05.2020 р. відносно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обмеженням залишати місце постійного проживання у нічний час доби з 20.00 год. до 8.00 год. строком до 02.07.2020 р., оскільки суд визнав доведеним стороною обвинувачення, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які в сукупності з наявністю обгрунтованої підозри виправдовують застосування даного запробіжного заходу, оскільки менш суворий не забезпечить належної процесуальної поведінки.

У відповідності до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини, з урахуванням конкретних обставин справи, характеру та обставин вчинення інкримінованих підозрюваній діянь, як вони сформульовані у повідомленні про підозру у вчиненні кримінальнрого правопорушення, зокрема у вчиненні тяжкого насильницького кримінального правопорушення проти здоров`я особи, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, беручи до уваги, що на даному етапі досудового розслідування кожна з сторін кримінального провадження вбачає необхідним провести ряд процесуальних і слідчих дій, суд дійшов висновку про те, що продовжують існувати ризики переховування підозрюваної від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, перешкоджання здійсненню правосуддя, ризики щодо цього є дійсними та триваючими на даній стадії досудового розслідування.

Посилання адвоката на бездіяльність, на його думку, слідчого та прокурора у кримінального провадження, не спростовують висновку про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України та з даного приводу сторона захисту наділена право на оскарження в порядку ст.303 КПК України рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.

Крім того, в ході розгляду клопотання не встановлено, що процесуальні обмеження у зв`язку з застосованим запобіжним заходом покладають невипрадані процесуальні обмеження на підозрювану, яка з її слів на даний час навчається дистанційно і обмеження залишати її місце проживання у нічний час доби надають їй можливість вільно пересуватись у денний час.

Викладене у сукупності з суворістю можливого покарання та з урахуванням обставин конкретного кримінального провадження, дають підстави для висновку, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваної, беручи до уваги необхідність враховувати не лише інтереси конкретної особи, а й загально суспільний, який у даному випадку стосується результату розслідування кримінального провадження за підозрою у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року, а тому суд приходить до висновку, що для досягнення цілей запобіжного заходу та з метою забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 відсутні підстави для зміни запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини підозрюваної у вчиненні інкримінованих діянь та правильності кваліфікації її дій судом підлягають дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 376, 201 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з обмеженням залишати місце постійного проживання у нічний час доби.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Повний текст ухвали буде проголошено 10 червня 2020 року о 12 год. 50 хв.