Справа № 643/9051/20
Провадження № 1-кс/643/2926/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.06.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000235 від 14.01.2020 за ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 звернулась до Московського районного суду м. Харкова з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначила, що Московським ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000235 від 14.01.2020 за фактом реалізації алкогольної продукції з явними ознаками підробки марок акцизного податку на території м. Харкова та Харківської області.

В ході виконання доручення слідчого встановлені особи, безпосередньо причетні до злочинної групи, яка здійснює виготовлення та збут фальсифікованої алкогольної продукції, на яку у подальшому наносяться підроблені марки акцизного податку України. До вказаної діяльності причетний, крім інших, ОСОБА_4

03.06.2020 на підставі ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 08.05.2020 під час обшуку належної ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1 виявлено та вилучено мобільні телефони, банківські картки, чорнові записи та грошові кошти.

Слідчий зазначає, що вказане майно є тимчасово вилученим, є достатні підстави вважати, що воно підшукано, виготовлено, пристосовано та використовувалось як засоби і знаряддя вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди. З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, та відчуження, а також з метою збереження як речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вказане майно.

В суді прокурор підтримав доводи клопотання та зазначив, що в ході обшуку вилучене майно, яке має відношення до кримінального правопорушення та грошові кошти, що отримані в наслідок злочинної діяльності.

ОСОБА_4 зазначив, що вилучені грошові кошти це збереження всієї його родини: кошти на поховання матері, на виховання та навчання онуків тощо. Вони отримані в наслідок його законної підприємницької діяльності, праці дружини. Отримані органом досудового розслідування під час негласного спостереження відомості явно сфальсифіковані та не відповідають дійсності, так як за 25 хвилин, як зазначено у протоколі, він фізично не міг доїхати зі свого будинку, розташованого у смт. Дворічна до сел. Ківшарівка, де, начебто, вивантажував фальсифіковану горілчану продукцію. Він працює представником ТОВ «Торгівельний дім «Троянда-Харків», доставляє і продає продукти харчування.

Представник ОСОБА_4 підтримала свого довірителя та зазначила, що жодного відношення до кримінального правопорушення, що розслідується, останній не має. ОСОБА_4 здійснює законну господарську діяльність, є представником ТОВ «Торгівельний дім «Троянда-Харків» і саме ця його робота зафіксована у протоколах негласних слідчих дій, проте не злочинна. Просила відмовити у задоволенні клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного: згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .

Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.

Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення тощо.

Враховуючи обставини, що розслідуються, доводи прокурора в обґрунтування клопотання можна дійти висновку, що підстави для арешту мобільного телефону та банківських карток існують, так як відповідні речі безпосередньо зазначені в ухвалі слідчого судді про обшук.

Існують підстави і для арешту блокнотів з чорновим записами, які мають бути досліджені на предмет можливого фіксування в них дій, вчинених в ході злочинної діяльності.

Разом з тим, посилання прокурора на наявність підстав для арешту вилучених грошових коштів, як таких, що отримані в наслідок протиправної діяльності, є необґрунтованим з погляду на наступне: відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення …
Жодного доказу на підтвердження достатності підстав вважати, що вилучені грошові кошти використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди ні прокурором в судовому засіданні, ні слідчим у клопотанні не наведено. Вказані кошти вилучені не безпосередньо під час придбання чи збуту продукції, яка на думку слідства є фальсифікованою та має підроблені марки акцизного податку.
Також необхідно зазначити, що слідчий суддя в ухвалі про надання дозволу на проведення обшуку досліджував питання, що стосуються вилучення грошових коштів і дійшов висновку, що підстави для надання дозволу на це відсутні. При цьому нових доказів, які не досліджувались під час розгляду клопотання про обшук і могли б підтвердити факт отримання грошових коштів злочинним шляхом, на час розгляду даного клопотання не здобуто і слідчому судді не надано. Посилання на такі докази в клопотанні слідчого відсутні, прокурором в суді не приведені.
З погляду на вказані норми закону, фактичні обставини кримінального правопорушення та зміст ухвали слідчого судді про обшук можна дійти висновку про можливість часткового задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-173, 175, 309, 376, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучені 03.06.2020 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 речі та документи:

- мобільний телефон торгової марки HUAWEI imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з картками мобільного оператора зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером НОМЕР_3 та мобільного оператора зв`язку ПАТ «Київстар»;

- банківські картки АТ КБ «Приватбанк»: № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 ;

- 9 блокнотів з чорновими записами.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

В іншій частині в задоволенні клопотання про арешт майна відмовити.

Майно, в арешті якого відмовлено (грошові кошти), негайно повернути особі, у якої його було вилучено.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений 23.06.2020.

Слідчий суддя ОСОБА_1