Справа № 396/204/20
Провадження № 1-кс/396/55/20
УХВАЛА
Слідча СВ Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області лейтенант поліції ОСОБА_4 12.02.2020 року звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .
З клопотання та копії повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Із змісту даного клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що 17.01.2020 року близько 17 год., більш точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні квартири по АДРЕСА_1 в якій фактично проживає разом зі своєю матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та батьком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , де спільно зі знайомим ОСОБА_9 розпивав спиртні напої.
В подальшому, через нетривалий проміжок часу, до середини квартири зайшов ОСОБА_8 та в якого у руках знаходився мобільний телефон, марки «SAMSUNG», s: НОМЕР_1 , імеі 1: НОМЕР_2 . В цей момент до нього підійшов син ОСОБА_5 з вимогою надати йому вище вказаний мобільний телефон для здійснення дзвінка, однак ОСОБА_8 йому відмовив.
В цей час у ОСОБА_5 , будучи раніше судимого за вчинення корисливих злочинів, виник умисел на відкрите викрадення чужого майна, яке належить його батьку ОСОБА_8 , а саме мобільного телефону, марки «SAMSUNG», s: НОМЕР_1 , імеі 1: НОМЕР_2 .
З метою реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_5 , діючи умисно, відкрито, повторно, з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету, направлену на відкрите викрадення чужого майна, вихопив з рук ОСОБА_8 вище зазначений мобільний телефон та не реагуючи на зауваження останнього повернути належне йому майно, сховав собі у кишеню штанів.
Далі, продовжуючи реалізувувати свій злочиний умисел, спрямований на відкрите заволодіння чужим майном ОСОБА_5 виявив у одній із кімнат на дерев`яній шафі мобільний телефон марки «Blackviєw» моделі Е7, s: НОМЕР_3 , імеі 1: НОМЕР_4 , імеі 2: НОМЕР_5 та в присутності матері ОСОБА_7 та батька ОСОБА_8 , не реагуючи на неодноразові зауваження останніх, взяв вказаний мобільний телефон, належний ОСОБА_8 , який також сховав до кишені.
Не бажаючи припинення своїх протиправних дій, ОСОБА_5 , знаходячись у цій же кімнаті відкрито заволодів монітором ТМ «АSSUS» та системним блоком, модель BRAIN B860/7, до нього та залишив приміщення квартири з викраденим майном, маючи реальну можливість ним розпорядися на власний розсуд.
Згідно з висновку експерта №207/20-27 від 29 січня 2020 року ринкова вартість станом цін на 17 січня 2020 року мобільного телефону марки ТМ «SAMSUNG», s: НОМЕР_1 , імеі 1: НОМЕР_6 бувшого у використанні, який на момент викрадення був в технічно-справному стані, в повній комплектації, не бувший у ремонті становить 200гривень та и«Blackviєw» моделі Е7 становить 450 гривень та «Blackviєw» моделі Е7, s: JBQOVSWCRGFY8PEM, імеі 1: НОМЕР_4 , імеі 2: НОМЕР_5 бувшого у використанні, який на момент викрадення був в технічно-справному стані, в повній комплектації, бувшого у ремонті становить 400гривень.
Згідно постанови про підозру ОСОБА_5 підозрюється у заподіянні потерпілому ОСОБА_8 матеріальних збитків на загальну суму 600 гривень та потерпілій ОСОБА_10 заподіяв матреіальних збитків на суму 3100 гривень у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненого повторно, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Прокурор, слідча під час розгляду клопотання підтримали, просили його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять достатніх доказів про доведеність підозри та існування оголошених ризиків, просили обрати відносно нього інший захід забезпечення кримінального провадження у виді домашнього арешту.
Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , які клопотання підтримали, підозрюваного ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які вказують на недоведеність оголошених ризиків та просить застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя, вважає, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтоване та підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя встановлює, чи доводять надані стороною обвинувачення докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також, чи доводять надані стороною обвинувачення докази обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, чим порушив вимоги пунктів 2, 3 частини 1 статті 194 КПК України.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про обґрунтоване застосування саме такого виду запобіжного заходу.
Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Така позиція ЄСПЛ узгоджується з положеннями національного законодавства, зокрема ст.177, 183 КПК України.
Встановлено, що 31.01.2020 року ОСОБА_5 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України (а.к. 28-29).
Оскільки термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Об`єктивна підозра ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:
- протоколами допиту потерпілих ОСОБА_10 від 30.01.2020 року (а.к. 11-12), ОСОБА_8 від 24.01.2020 року (а.к. 13-14); протоколами допиту свідків ОСОБА_7 від 18.01.2020 року (а.к. 15-16), ОСОБА_9 від 21.01.2020 року (а.к. 17-18), ОСОБА_11 від 23.01.2020 року (а.к. 19-20), ОСОБА_12 від 23.01.2020 року (а.к. 21-22), при цьому свідки попереджалися про кримінальну відповідальність за дачу завідомо недостовірної інформації; висновком експерта за результатами проведення товарознавчої експертизи від 29.01.2020 року №207/20-27 (а.к. 23-25); висновком експерта за результатами проведення товарознавчої експертизи від 31.01.2020 року №443/444/20-27 (а.к. 26-27); протоколом допиту підозрюваного від 31.01.2020 року (а.к. 30-31).
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 186 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким злочином, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до шести років.
Слідчий суддя приймає до уваги, обставини кримінального провадження, особу підозрюваного, який має повних 26 років від народження, має базову загальну середню освіту, проживає без реєстрації по АДРЕСА_1 , за місцем проживання і підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, характеризується негативно, ніде не працює, проживає за рахунок випадкових заробітків, не одружений, на утриманні малолітніх дітей та осіб похилого віку не має, раніше неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів, а саме: 06.02.2009 року Вільшанським районним судом Кіровоградської області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання із іспитовим строком 1 рік; 17.04.2013 року Новоукраїнським районним судом Кіровоградської області за ч.2 ст. 289 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком 5 років, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання із іспитовим строком 2 роки; перегляд вироку 25.12.2013 року направлено в місця позбавлення волі на 5 років; 15.06.2017 року Новоукраїнським районним судом Кіровоградської області за ч.3 ст. 185, ч.2 ст.289, ст.395 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років; 31.07.2019 року ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда звільнений умовно-достроково з невідбутою частиною покарання 1 рік 6 місяців 16 днів, судимість в установленому законом порядку не знята та не погашена, підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна в період умовно-дострокового звільнення.
Зазначаючи про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча обґрунтовано послалася на ризики, які передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі матиме можливість:
- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачене покарання до шести років позбавлення волі, яке підозрюваний вчинив в період умовно-дострокового звільнення та який своєчасно не з`явився на розгляд та слідчою вживалися заходи, щодо встановлення місця знаходження а також після надання конфіденційної бесіди з адвокатом намагався покинути приміщення суду через інший хід, але був зупинений працівниками поліції та повернутий до зили суду. Таким чином, обґрунтовано можна стверджувати, що підозрюваний може ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через не зняту та непогашену судимість йому можливе реальне покарання у вигляді позбавлення волі, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від органу досудового розслідування та суду, оскільки не має зареєстрованого місця проживання та не пов`язаний трудовими відносинами;
- можливість впливати на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни їхніх показань, оскільки фактично проживає спільно з потерпілими ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , а також свідком ОСОБА_7 та може впливати на останніх із застосуванням погроз та примусити змінити покази, що не дасть дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні;
- можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, так як ОСОБА_5 , маючи не відбуту частину покарання за вироком Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 15.06.2017 року у вигляді 1 року 6 місяців 16 днів під час умовно-дострокового звільнення, вчинив новий умисний корисливий злочин, що вказує на свідоме порушення загальновизначених норм поведінки та продовження злочинної діяльності.
Враховуючи зазначені вище ризики, наявність обґрунтованої підозри, особу підозрюваного, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даній стадії досудового слідства є найбільш прийнятним, а інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути ризики, передбачені ст. 177 КПК України з наступних причин:
- особисте зобов`язання - не доцільно застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна, який є тяжким злочином, та його застосування не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, який навіть під час проголошення резолютивної частини ухвали намагався покинути зал судового розгляду;
- особиста порука - на адресу слідчого відділу та прокуратури, суду не надходили для розгляду письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 в тому числі ОСОБА_13 на яку послався під час розгляду;
- застава - слідчому чи прокурору, суду не надходили заяви або клопотання від підозрюваного ОСОБА_5 , рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу;
- домашній арешт - не доцільно застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна, який є тяжким злочином, вчиненого в період умовно-дострокового звільнення від відбування покарання за вироком Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 15.06.2017 року, а тому підозрюваний підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню вищевказаних ризиків та нових злочинів.
Жодних доказів про те, що підозрюваний не може утримуватися під вартою, стороною захисту не представлено.
А тому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою чотирьох епізодів умисного корисливого кримінального правопорушення, які вчинено в період умовно-дострокового звільнення від відбування покарання, а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
В даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.
При цьому, слідчий суддя оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_5 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі зміни обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
У зв`язку з встановленими обставинами, враховуючи положення, передбачені ст.176-178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та доцільність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, але не довше, ніж в межах строків досудового розслідування, тобто до 31.03.2020 року.
Разом з тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до восьмидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193-194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчої СВ Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор", який рахувати з 13 год. 10 хв. 13.02.2020 року.
Строк дії ухвали становить 48 (сорок вісім) днів, але не довше, ніж в межах строків досудового розслідування.
Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 31.03.2020 року о 13.10 год.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Виконання ухвали покласти на Новоукраїнський ВП ГУ НП в Кіровоградській області.

Розмір застави для підозрюваного ОСОБА_5 визначити у межах сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84080 (вісімдесят чотири тисячі вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області - код отримувача 26241445, банк отримувача: ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505.

Підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживав, а саме м.Новоукраїнка Кіровоградської області, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання чи роботи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, строк дії яких встановити до 31.03.2020 року.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозоюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її проголошення.

Повний текст ухвали складено 13.02.2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1