Справа № 953/1766/20
н/п 1-кс/953/1451/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000113 від 30.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

встановив:

11.02.2020 на адресу суду надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на майно, а саме: аркуш паперу квадратної форми із написом « Руслан». Майно, на яке накладено арешт, зберігати згідно з Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні СВ УСБ України в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000113 від 30.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Прокурор вказує, що 30.01.2020 близько 13:00 год. група осіб, перебуваючи у громадському місці, а саме: знаходячись поблизу приміщення обласного будинку дитини № 2, який розташований за адресою: м. Харків, вул. Кузнецька, 1 діючи за попередньою змовою, грубо порушуючи громадський порядок, діючи умисно, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, з хуліганських спонукань, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх караність, бажаючи настання їх протиправних наслідків, нехтуючи присутністю сторонніх осіб, навмисно, здійснили постріли з предметів схожих на вогнепальну зброю та застосували вибуховий пристрій.

30 січня 2020 року за адресою: м. Харків, вул. Кузнецька, 1, проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено аркуш паперу квадратної форми із написом « ОСОБА_4 ».

Прокурор посилаючись на ст. 98, ч.ч. 1,2,3 ст. 170 КПК України, враховуючи те, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучене 30.01.2020 під час огляду за адресою: м. Харків, вул. Кузнецька, 1в ході проведення огляду місця події майно - може бути знаряддям та предметом вчинення кримінального правопорушення, зберігати на собі його сліди, тому повернення зазначеного майна (предметів), вилучених під час огляду, може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити встановлення об`єктивної істини, а тому просить накласти арешт на вказане майно.

Як вказує прокурор, до прокуратури Харківської області 10.02.2020 надійшла ухвала Київського районного суду м. Харкова від 31.01.2020 щодо повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків та встановлено строк у 72 години, з моменту отримання копії ухвали.

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 12.02.2020 прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав (а.с. 17).

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, матеріали клопотання № 953/1766/20 н/п. 1-кс/953/1209/20, встановив, що у СВ УСБ України в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000113 від 30.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України (а.с. 4-5).

30.01.2020 з 15:30 год. по 15:50 год. в ході проведення огляду місця події виявлено та вилучено майно, зазначене в протоколі огляду місця події (а.с. 12-13).
31.01.2020 о 15:16 год. на адресу суду надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна (а.с. 1-3 справа № 953/1766/20 н/п 1-кс/953/1209/20).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 31.01.2020 вищевказане клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 5 справа № 953/1766/20 н/п 1-кс/953/1209/20).
Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 31.01.2020 про повернення клопотання для усунення недоліків 10.02.2020 отримано прокуратурою Харківської області (а.с. 14 справа № 953/1766/20 н/п 1-кс/953/1451/20).
Клопотання про арешт майна подано до суду 11.02.2020 о 15:09 год. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідновимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 вищевказаний документ, який було вилучено 30.01.2020 під час огляду місця події визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000113 від 30.01.2020 (а.с. 11).
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до протоколу огляду огляду місця події від 30.01.2020 майно, яке зазначено в клопотанні прокурором, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000113 від 30.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 30.01.2020 в ході проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: аркуш паперу квадратної форми із написом « ОСОБА_4 », - до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити СВ УСБ України в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, буд. 2, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1