Справа № 350/2128/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 грудня 2019 року селище Рожнятів
Слідчий суддя Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , слідчого СВ Рожнятівського ВП Калуського ВП ГУ НП в Івано-Франківській області ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.187 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
У своєму клопотанні слідча просить обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що останній підозрюється в скоєнні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 187 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 12.12.2019, близько 13.45 год., знаходячись в приміщенні житлового будинку АДРЕСА_2 , належному ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, маючи на меті вчинити розбійний напад з метою заволодіння чужим майном, раптово, несподівано для потерпілого схопив зі столу кухонний ніж, яким наніс йому один удар в область другої половини грудної клітки по задній поверхні, заподіявши тілесні ушкодження, після чого приклав ніж до шиї потерпілого та пригрозив застосуванням його, якщо той не надасть йому гроші, на що потерпілий ОСОБА_7 , сприйнявши погрозу ОСОБА_6 як реальну для свого життя, виконав вказівку нападника та передав тому 1900 доларів США, що згідно офіційного курсу гривні, встановленого Національним банком України, становить 47770,23 гривні, та 8000 польських злотих, що згідно офіційного курсу гривні, встановленого Національним банком України, становить 49010,03 гривні, з якими ОСОБА_6 покинув житло потерпілого, спричинивши йому шкоду на суму 93780,26 гривні.

Разом з цим ОСОБА_6 , неодружений, без утриманців, без постійного місця роботи, тобто немає міцних соціальних зв`язків, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого насильницького злочину, передбаченого частиною 1 статті 121 Кримінального кодексу України, а також злочину проти власності, передбаченого частиною 1 статті 185 Кримінального кодексу України.

Слідча вважає, що вказані факти свідчать про те, що ОСОБА_6 усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення злочину, пов`язаного з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, та, враховуючи його поведінку під час вчинення ним злочину, пов`язаного з відкритим заволодінням грошовими коштами пов`язаного із насильством, небезпечним для життя і здоров`я особи, про вчинення якого йому повідомлено про підозру, не маючи засобів для існування, може продовжити свою злочинну діяльність.

Таким чином, слідча вважає, що встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

В судовому засіданні начальник слідчого відділення Рожнятівського відділення поліції ОСОБА_5 підтримав клопотання та пояснив, що підозрюваний, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення злочину, пов`язане з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжувати вчиняти злочини. На даний час запобігти цим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.

Прокурор вважає клопотання обгрунтованим.

ОСОБА_6 та його захисник в судовому засіданні заперечили проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважають за необхідне обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, вивчивши матеріали клопотання, є підстави вважати його обґрунтованим виходячи з наступного.

Витягом з кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000389 від 12.12.2019, копією підозри, підтверджено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.187 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст. 5, а саме захисту особи від свавілля.

У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру». В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Матеріалами клопотання підтверджується причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, зокрема причетність доводиться протоколом огляду місця події, речовими доказами, показаннями потерпілого.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; а згідно ч. 2 цієї ж норми підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою; зокрема, при продовженні строку тримання під вартою суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин справи.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, вік обвинуваченого та стан його здоров`я, сімейний стан, з урахуванням особи підозрюваного, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності, відсутності постійного джерела доходу та міцних соціальних зв`язків, суд вбачає достатні підстави для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В той же час обставини, які зазначені захисником підозрюваного, не можуть бути підставами для відмови в задоволенні даного клопотання, оскільки такі не виключають обґрунтованості підозри та наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, а запропонований запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та не буде достатнім для запобігання встановленим в судовому засіданні ризикам.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, за винятком випадків, що містяться у ч.4 цієї статті.

Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин інкримінованих неправомірних дій, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З огляду на відсутність виключних обставин, які надають право слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, обставини інкримінованих йому неправомірних дій, вважаю за необхідне визначити заставу у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (з 01.07.2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2007 грн.), що становить 110.350 ( сто десять тисяч триста п"ятдесять) грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст. 131, 176-178, 182-184, 197 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:
Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Івано-Франківській установі виконання покарань № 12, терміном на 60 днів, до 15 години 10 лютого 2019 року, з можливістю внесення застави.

Визначити розмір застави в сумі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає що становить 110.350 ( сто десять тисяч триста п"ятдесять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області (Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26289647 Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача 2265).

В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти та зобов`язати його :

1.Прибувати за першою вимогою до слідчого СВ Рожнятівського відділення поліції Калуського відділу поліції ГУ НП в Івано-Франківській області, процесуального керівника (прокурора) у даному кримінальному провадженні та до суду.

2.Не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

4. Здати на зберігання до Рожнятівського районного сектору Управління Державної міграційної служби в Івано-Франківській області свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Попередити ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_6 , прокурору, захиснику та направити начальнику Івано-Франківської установи виконання покарань № 12.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1