Справа № 569/8006/20
УХВАЛА

25 травня 2020 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянув у судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000120 від 20 травня 2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором прокуратури Рівненської області ОСОБА_4 , у якому просить накласти арешт на сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , належний ТОВ «ФРУТ ТРАНС».
З клопотання вбачається, що СУ ГУНП в Рівненській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню внесеного до ЄРДР за №0000120 від 20 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У ході проведення досудового розслідування встановлено, 19 травня 2020 року близько 19 год. 20 хв., у денну пору доби, на 254 км + 800 м автодороги сполученням Київ-Ковель-Ягодин, за межами населеного пункту, поблизу с. Кисоричі Рокитнівського району Рівненської області, відбувся наїзд сідлового тягача DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , котрий рухався зі сторони м. Сарни Рівненської області у напрямку м. Київ, на велосипедиста ОСОБА_6 , котрий перетинав проїзну частину зліва направо відносно напрямку руху вищевказаного автопоїзда.

В результаті вказаної дорожньо-транспортної пригоди велосипедист ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження, від яких загинув на місці події, а транспортні засоби зазнали механічних пошкоджень.

19 травня 2020 року у ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди оглянуто та вилучено сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , котрий поміщено на територію спеціального майданчика Сарненського ВП ГУ НП в Рівненській області для зберігання тимчасово затриманих та арештованих транспортних засобів, що по вул. Технічній, 1, в м. Сарни Рівненської області.

20 травня 2020 року сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , визнано та прилучено до матеріалів кримінального провадження, як речовий доказ.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , власником сідлового тягача DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , є ТОВ «ФРУТ ТРАНС», юридична адреса: вул. Щорса, 94, с. Білогородка, Києво-Святошинський район, Київська область.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , власником спеціалізованого напівпричепа SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , є ТОВ «ФРУТ ТРАНС», юридична адреса: вул. Щорса, 94, с. Шевченкове, Києво-Святошинський район, Київська область.

Враховуючи те, що сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , являється речовим доказом у кримінальному провадженні, тому є необхідність у встановленні заборони власнику транспортного засобу чи іншій особі будь-яким чином відчужувати, розпоряджатися та використовувати даний автомобіль з метою уникнення ризиків продажу чи вчинення будь-яких інших дій із даним автомобілем (ремонт, переобладнання, вивіз за межі України), які можуть призвести до втрати чи пошкодження даного транспортного засобу та знищення слідів вчинення даного кримінального правопорушення.

На сідловому тягачі DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , можуть бути наявні сліди вчинення кримінального правопорушення, а також даний транспортний засіб є знаряддям вчинення вказаного кримінального правопорушення, відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, то це є достатньою підставою тимчасового його вилучення.

Повернення сідлового тягача DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , власнику може позбавити орган досудового розслідування можливості повно, всебічно та неупереджено провести досудове розслідування, що у свою чергу перешкодить встановити істину у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, враховуючи сукупність наявних підстав вважати, що зазначений автомобіль відповідає критеріям, встановленим ст.98 КПК України, необхідно накласти на нього арешт.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слід задовольнити із наступних підстав.
З урахуванням заяви слідчого відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна клопотання слідчого розглядається без повідомлення власника майна.
Судом встановлено, що СУ ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000120 від 20 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

19 травня 2020 року у ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди оглянуто та вилучено сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який 20 травня 2020 року постановою слідчого визнано та прилучено до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Крім того, у даному кримінальному провадженні необхідно провести судові інженерно-транспортні експертизи з дослідження технічного стану транспортного засобу, транспортно-трасологічного дослідження, для виконання яких необхідний сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 .

Також під час розслідування можуть виникнути підстави для призначення інших судових експертиз та проведення слідчих (розшукових) дій з використанням вказаного транспортного засобу.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майно є речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно вимог ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Згідно вимог ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною третьою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням пор арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
При цьому тільки у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу («матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення»), тобто має ознаки речового доказу.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, а решт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, являється матеріальним об`єктом, який був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі сліди вчиненого злочину та відповідає вимогам речових доказів, передбачених статтею 98 КПК України.
Враховуючий, що повернення майна його власнику може позбавити орган досудового розслідування можливості повного, всебічного та неупередженого проведення слідчих (розшукових) дій, що у свою чергу позбавить можливості встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання про накладення арешту вищевказаний сідловий тягач з напівпричепом, з метою збереження речових доказів, запобігання можливості його переховування, пошкодження, зникнення, знищення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,395 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на сідловий тягач DAF XF 95.430, реєстраційний номер НОМЕР_1 , з спеціалізованим напівпричепом SCHMITZ S 01, реєстраційний номер НОМЕР_2 , належний ТОВ «ФРУТ ТРАНС», місцем зберігання якого залишити територію спеціального майданчика Сарненського ВП ГУ НП в Рівненській області для зберігання тимчасово затриманих та арештованих транспортних засобів, що по вул. Технічній, 1, в м. Сарни Рівненської області, встановивши заборону власнику автомобіля чи іншій особі відчужувати, розпоряджатися та користуватися вищевказаним транспортним засобом до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні №0000120 від 20 травня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1