У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А І Н И

"11" грудня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007653 від 13.09.2019 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, з повною загальною середньою освітою, неодруженому, офіційно непрацюючому, який є особою з інвалідністю ІІ-групи, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, -
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в:

06 грудня 2019 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 в невстановлений досудовим слідством час, перебуваючи в невстановленому досудовим слідством місці вступив в злочинну змову з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 з метою вчинення розбійного нападу, а саме, з метою заволодіння чужим майном, поєднаного з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я осіб, обравши об`єктом злочинного посягання приміщення грального закладу «Спорт Лото» ТОВ «Спортлото», яке розташоване за адресою: м. Київ, просп. Тичини, 8.

Для здійснення своїх злочинних намірів було розроблено план злочинних дій та розподілено ролі кожного. Також для уникнення їх ідентифікації під час вчинення злочину приготували два тактичні шарфи чорного кольору, одну балаклаву чорного кольору та одну балаклаву камуфльованого кольору. Також заздалегідь заготували предмети у вигляді металевих кийків, предмету схожого на пістолет та засобу пересування, а саме автомобіля «Мерседес» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи згідно розподілених ролей, 13.09.2019 року приблизно о 03 год. 00 хв., з метою вчинення розбійного нападу, поєднаного з проникненням в приміщення, діючи з корисливих спонукань, з метою власного протиправного збагачення, на автомобілі «Мерседес» реєстраційні знаки НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_8 вони приїхали до грального закладу «Спорт Лото» ТОВ «Спортлото», який розташований за адресою м. Київ просп. Тичини, 8.

В подальшому ОСОБА_8 , діючи згідно розподілених ролей, достовірно знаючи про подальші злочинні дії ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , сприяв вчиненню злочину та почав чекати в автомобілі з метою залишення місця злочину у разі успішного завершення спільних злочинних дій з указаними особами, які в свою чергу одягли заздалегідь заготовлені балаклави і шарфи, та маючи при собі металевий кийок, предмет схожий на пістолет, зайшли до грального закладу «Спорт Лото» ТОВ «Спортлото», який розташований за адресою пр. Тичини, 8 в м. Києві.

Продовжуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у зазначеному приміщенні, демонструючи предмет, схожий на пістолет, та металевий кийок, подолавши таким чином волю до опору потерпілої ОСОБА_11 , яка знаходилась в приміщенні касової зони грального закладу «Спорт Лото» ТОВ «Спортлото», шляхом руйнування майна закладу та металевої решітки, якою обладнана вказана зона, при цьому касир ОСОБА_11 сприйняла дії ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 небезпечними для свого життя та здоров`я, побоюючись фізичної розправи з їхнього боку, не стала чинити опору останнім.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, маючи на меті незаконне збагачення ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 заволоділи з касового апарату грального закладу грошовими коштами в сумі 4000 гривень.

Після чого, ОСОБА_8 дочекавшись ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 разом із грошима, якими заволоділи в результаті вчиненого розбійного нападу на автомобілі «Мерседес» реєстраційний номер НОМЕР_1 , зникли з місця злочину.
Крім того, ОСОБА_4 в невстановлений досудовим слідством час, перебуваючи в невстановленому досудовим слідством місці вступив в злочинну змову з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 з метою повторного вчинення розбійного нападу, а саме, з метою заволодіння чужим майном, поєднаного з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я осіб, обравши об`єктом злочинного посягання приміщення грального закладу «Космолот» ТОВ «Лото Плюс», який розташований за адресою бул. Русанівський, 3 в м. Києві.

Для здійснення свого злочинного умислу було розроблено план злочинних дій та розподілено ролі кожного. Також для уникнення їх ідентифікації під час вчинення злочину приготували два тактичні шарфи чорного кольору, одну балаклаву чорного кольору та одну балаклаву камуфльованого кольору. Також заздалегідь заготували предмети у вигляді металевих кийків, предмету, схожого на пістолет, та засобу пересування, а саме автомобіля «Мерседес» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи згідно розподілених ролей, 13.09.2019 року приблизно о 04 год. 30 хв., з метою вчинення розбійного нападу, поєднаного з проникненням в приміщення, діючи з корисливих спонукань, з метою власного протиправного збагачення, на автомобілі «Мерседес» реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 , вони приїхали до грального закладу «Космолот» ТОВ «Лото Плюс», який розташований за адресою б-р. Русанівський, 3 в м. Києві.

В подальшому ОСОБА_8 , діючи згідно розподілених ролей, достовірно знаючи про подальші злочинні дії ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , сприяв вчиненню злочину та почав чекати в автомобілі з метою залишення місця злочину у разі успішного завершення своїх спільних злочинних дій з вказаними особами, які в свою чергу одягли заздалегідь заготовлені балаклави і шарфи, та маючи при собі металевий кийок, предмет схожий на пістолет, зайшли до грального закладу «Космолот» ТОВ «Лото Плюс», який розташований за адресою б-р. Русанівський, 3 в м. Києві.

Продовжуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у зазначеному приміщенні, демонструючи предмет, схожий на пістолет, та металевий кийок, подолавши таким чином волю до опору потерпілої ОСОБА_12 , яка знаходилась в приміщенні касової зони грального закладу «Спорт Лото» ТОВ «Спортлото», шляхом руйнування майна закладу та металевої решітки, якою обладнана вказана зона, касир ОСОБА_12 сприйняла дії ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 небезпечними для свого життя та здоров`я, побоюючись фізичної розправи з їхнього боку, не стала чинити опору останнім.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливих мотивів, маючи на меті незаконне збагачення ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 заволоділи грошовими коштами в сумі 6800 гривень, що належать ОСОБА_12 , чим завдали майнової шкоди останній.

Після чого, ОСОБА_8 , дочекавшись ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 разом із грошима, якими заволоділи в результаті вчиненого розбійного нападу на автомобілі «Мерседес» реєстраційний номер НОМЕР_1 , зникли з місця злочину.

У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.3 ст.187 КК України.

13 вересня 2019 року о 05 годині 00 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України після вчинення кримінального правопорушення.

13 вересня 2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

14 вересня 2019 року ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 11 листопада 2019 року.

06 листопада 2019 року постановою керівника Київської місцевої прокуратури № 4 строк досудового розслідування був продовжений до трьох місяців.

07 листопада 2019 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_9 продовжено строк тримання під вартою до 13 грудня 2019 року.

11 грудня 2019 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду мм. Києва строк досудового розслідування був продовжений до п`яти місяців.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту свідків, протоколом проведення обшуків, протоколом огляду місця події, протоколами допиту потерпілих та іншими матеріалами у своїй сукупності.

Крім того, у клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які, відповідно до ст.12 КК України, є особливо тяжким злочином, санкція за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до дванадцяти років з конфіскацією майна, враховуючи дані про особу підозрюваного, який офіційно не працює, є особою з інвалідністю ІІ- групи, неодружений, раніше не судимий, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вислухавши підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, доводи прокурора, який обґрунтував та підтримав клопотання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Слідчим у клопотанні та доданих документах на даний час доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, що відноситься до особливо тяжкого злочину.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а відтак не приймає доводи захисника та обвинуваченого щодо обрання йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

З моменту обрання судом відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою, зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування чи вчинити інше кримінальне правопорушення). Таким чином, ризики, які існували на час обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на даний час не зменшилися, а тому відсутні підстави для задоволення клопотання захисника та зміни підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу.

При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У зв`язку з тим, що строк дії попереднього рішення суду про тримання ОСОБА_4 під вартою закінчується 13.12.2019 року, а для завершення досудового розслідування необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема отримати висновки судових експертиз; провести інші слідчі дії; ознайомити учасників з матеріалами кримінального провадження та скласти обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити підозрюваному ОСОБА_4 строк тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

У частині 5 ст.182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження суду у вирішенні цього питання при застосуванні даного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , його підвищену суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, та наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про можливість визначити підозрюваному заставу, однак в розмірі, що який перевищує вісімдесят і становить триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- носити електронний засіб контролю.
Встановити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, - два місяці з моменту винесення ухвали.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Саме такий розмір застави та зазначені вище обов`язки у разі її внесення, на думку суду, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, захищеного законного інтересу, тяжкості злочинів, що інкримінуються обвинуваченому, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку обвинуваченого та належний контроль з боку можливих заставодавців під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання обвинуваченим обов`язків (рішення у справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).
Керуючись вимогами ст.ст. 176-178, 183, 193-196, 295 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0007653 від 13.09.2019 року, підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою та утримати його під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ, в межах строку досудового розслідування, тобто до 08 лютого 2020 року.

Визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_4 достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у виді 300 /трьохсот/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 576 300 / п`ятсот сімдесят шість тисяч триста/ гривень 00 копійок.

Роз`яснити, що ОСОБА_4 або заставодавець мають право у будь-який момент протягом строку дії ухвали внести заставу у вказаному розмірі у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м.Києва.
У разі внесення вказаної застави на ОСОБА_4 покладаються наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження,
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;
- носити електронний засіб контролю.
Встановити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, - два місяці з моменту винесення ухвали.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя