Провадження № 1-кс/638/4884/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 листопада 2019 року м. Харків

Дзержинський районний суду м. Харкова в складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова клопотання слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004644 від 15.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

встановив:
До суду звернувся слідчий Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначає, досудовим розслідуванням встановлено, що 14.11.2019р. до Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області надійшов рапорт працівника патрульної поліції ОСОБА_6 про те, що 14.11.2019р. близько 18:00 год. було зупинено транспортний засіб марки «Ауді А6» з д.р.н. НОМЕР_1 . Під час розгляду адміністративної справи щодо водія транспортного засобу, було виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу.

14.11.2019р. у період з 20.00 по 20.40 слідчим в присутності понятих був проведений огляд місця події, а саме ділянки місцевості розташованої поблизу будівлі, за адресою: м. Харків, площа Свободи, 7, де між будівлею «палац дитячого труда» та магазином «Цитрус» було виявлено та вилучено: автомобіль марки «Ауді А6» з д.р.н. НОМЕР_1 , за кермом якого знаходився чоловік, який представився на ім`я ОСОБА_7 .

Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_8 , який надав ОСОБА_7 при огляді транспортного засобу.

Вилучені предмети визнані речовими доказами та знаходяться в Шевченківському ВП ГУНП в Харківській області.

На час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені речі під час огляду місця події зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та необхідні для проведення ряду судових експертиз.

В судове засідання прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити, додатково пояснила, що автомобіль та свідоцтво про реєстрацію є речовим доказом, зберігаються на штраф майданчику Шевченківського відділу поліції, власника майна досі не встановили, які саме ознаки підробки в свідоцтві, прокурор не змогла пояснити, казала, що можливо не має якоїсь печатки.

Власника майна не було можливості викликати в судове засідання, зважаючи на те, що він не встановлений.

Вислухавши прокурора, дослідивши письмові докази, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно частини 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною три статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Частиною першою статті 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Враховуючи мотиви клопотання та його необґрунтованість слідчим, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, не може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, враховуючи наслідки арешту майна, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:
В задоволенні клопотання слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004644 від 15.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1