Провадження № 1-кс/201/6332/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2019 року слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ознайомившись з матеріалами скарги адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 18 жовтня 2019 року,-

В С Т А Н О В И В:

06 листопада 2019 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 18 жовтня 2019 року.

В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ зазначає про те, що 18 жовтня 2019 року представником ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ ОСОБА_3 до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст. 214 КПК України. Отримав талон повідомлення єдиного обліку № 43772 від 18 жовтня 2019 року. 02 листопада 2019 року їм стало відомо, що їх заява від 18 жовтня 2019 року була направлена до Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області та зареєстровано згідно єдиного обліку за № 39180. Проте відомості про кримінальні правопорушення, у встановленому порядку та строки всупереч вимогам ст.214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань на даний час не внесені.

Згідно з п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає, у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

З матеріалів скарги встановлено, що уповноважений представник ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ ОСОБА_3 18 жовтня 2019 року звернувся до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст. 214 КПК України. Отримав талон повідомлення єдиного обліку № 43772 від 18 жовтня 2019 року. 02 листопада 2019 року їм стало відомо, що їх заява від 18 жовтня 2019 року була направлена до Соборного ВП ДВП ГУНП у Дніпропетровській області та зареєстровано згідно єдиного обліку за № 39180. Проте відомості про кримінальні правопорушення, у встановленому порядку та строки всупереч вимогам ст.214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань на даний час не внесені.

Статтею 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до положень частини 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Частиною 5 ст.214 КПК України визначено, зокрема, що достатнім для початку досудового розслідування є повідомлення даних, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення

Відповідно до положень ст. 55 Конституції України, ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності у кримінальному провадженні.

Враховуючи, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, правильним є застосування зазначеного права й до розгляду скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Підсудність скарг, які подаються в порядку ст. 303 КПК України, положеннями глави 26 цього Кодексу, («Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»), не врегульовано взагалі. Частиною першою ст. 306 КПК України лише визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Однак зазначені статті теж не містять вказівок щодо підсудності справ даної категорії.

За таких обставин, при визначенні юрисдикційної невідповідності скарги на дії слідчих та прокурорів, слід застосувувати наступне.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч.1 ст.17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 р. №223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК), з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч.1 ст.306, ч.3 ст.234 КПК тощо).

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні слідчих та прокурів до суду із клопотаннями про надання дозволу на проведення окремих слідчих дій, до питання відкриття провадження у скаргах на дії слідчих та прокурорів під час досудового розслідування, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі скарги мають повертаються заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Слід зауважити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо її розгляд не підлягає в цьому суді.

Як слідує зі скарги адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ, поданої до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська, 18 жовтня 2019 року уповноважений представник ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ, звернувся до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, що територіально знаходиться за межами Соборного району м. Дніпропетровська, з заявою про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст. 214 КПК України, яка невідкладно, але не пізніше 24 годин повинна бути внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи, що Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області територіально знаходиться за межами Соборного району м. Дніпропетровська, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ не підсудна Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська, та підлягає поверненню, що не позбавляє скаржника звернутися до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2,25,28,2 303-307 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ЄВРЕЙСЬКОЇ РЕЛІГІЙНОЇ ГРОМАДИ на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 18 жовтня 2019 року повернути заявнику

Роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді з дотриманням правил територіальної підсудності відповідно до ч.1 ст.32 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1