Справа № 991/661/19
Провадження1-кс/991/997/19
У Х В А Л А

09 жовтня 2019 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника (прокурора) прокуратури Львівської області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) за заявою-повідомленням про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА

7 жовтня 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_2 (далі скаржника), у якій скаржник просить зобов`язати керівника (прокурора) прокуратури Львівської області виконати вимоги статті 214 Кримінального процесуального кодексу (КПК України), а саме внести відомості до ЄРДР. Підставами для внесення відомостей скаржник вважає:
1)Свою заяву-повідомлення про кримінальне правопорушення від 26.12.2018 року у формі звернення до Президента України № 3.
2)Ухвалу слідчого судді Галицького районного суду міста Львова від 01.04.2019 року у справі (461/1759/19), якою слідчий суддя зобов`язав керівника (прокурора) прокуратури Львівської області виконати вимоги статті 214 КПК України.

У скарзі ОСОБА_2 зазначає, що він подав заяву Президенту України 26.12.2018 року, яка в подальшому була передана до Генеральної прокуратури, яка, у свою чергу, передала її керівнику (прокурору) прокуратури Львівської області.

Слідча суддя розглянула матеріали скарги та документи, що її обґрунтовують.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 Кримінального процесуального кодексу України (КПК України), параграфом 1, ст. 303-308 КПК України.

Слідча суддя встановлює, чи скарга відповідає вимогам процесуального закону. Для цього необхідно встановити, чи 1) скарга була подана особою, що має право подавати скаргу, 2) скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду), 3) подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України, а також 4) оскаржується рішення, дія чи бездіяльність слідчого, яка підлягає оскарженню (тобто, належить до зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України).

Чи скарга була подана особою, що має право подавати скаргу

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник, володілець тимчасово вилученого майна може оскаржити на досудовому провадженні бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у, зокрема, нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

Скарга була подана ОСОБА_2 , який подав заяву-повідомлення про кримінальне правопорушення за ознаками статей 364, 375, 382 Кримінального кодексу України (КК України). Таким чином, він є заявником, а тому слідча суддя приходить до висновку, що скарга подана особою, що має право подавати скаргу.

Чи скарга підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді (підсудна цьому суду)

Відповідно до вимог ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду розглядаються слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу. Скарга має бути розглянута не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.

Відповідно до положень ст. 331 Кримінального процесуального кодексу України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 2062, 209, 211, 3661 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

Скаржник подала скаргу на бездіяльність слідчих, уповноважених осіб НАБУ, оскільки вони не здійснили відповідне процесуальне реагування на її повідомлення про вчинення злочину, що містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого, зокрема, ст. 364 КК України. Оскільки таке правопорушення належить до підсудності Вищого антикорупційного суду, слідча суддя приходить до висновку, що така справа підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.

Чи скарга подана в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України

Скарга на рішення, дію чи бездіяльність прокурора, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності (ч. 1 ст. 304 КПК України). Скаржник подав повідомлення про вчинення злочину 26 грудня 2018 року Президенту України, який не уповноважений на процесуальне реагування на повідомлення про вчинення кримінального правопорушення відповідно до КПК України.

З матеріалів скарги неможливо встановити, коли заява-повідомлення скаржника надійшла до органу, що був уповноважений на розгляд справи. Втім, законодавством не регулюються випадки, коли суд не може встановити строк, у який було подано скаргу на бездіяльність відповідно до статті 304 КПК України. Вирішення цього питання є необхідною умовою для прийняття до розгляду чи повернення скарги. У випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження (частина 6 статті 9 КПК України).

Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України).

При визначенні строку, слідча суддя зазначає, що з матеріалів скарги можна об`єктивно встановити лише дату 26 квітня 2019 року, тобто дату, коли прокуратури Львівської області відповіла скаржнику по суті.

Прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення був зобов`язаний, серед іншого, внести відповідні відомості до ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК України).

Скарга була подана до Вищого антикорупційного суду 7 жовтня 2019 року, тобто з пропущенням строку, визначеного у статті 304 КПК України. Втім, скаржник у клопотанні просить визнати причину пропуску строку подання скарги поважною, та відповідно просить про поновлення строку.

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді (ч. 1 ст. 117 КПК України). Вирішення питання про поважність причин пропущення строку покладається на розсуд слідчого судді. В загальному, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах установленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу.

Скаржник зазначає, що дізнався про те, що на його заяву-повідомлення не було здійснено процесуального реагування, аж 18.09.2019 року (хоча, як випливає з дати отримання листа, 24.09.2019 року). Втім, важливою є не дата отримання листа, а дата прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарга на рішення, дію чи бездіяльність прокурора, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Строк подання скарги починається з дня отримання особою копії постанови, якою оформлюється рішення слідчого чи прокурора, а не листа.

Слідча суддя критично оцінює аргумент скаржника у клопотанні про те, що він дізнався про відсутність процесуального реагування з листа від 18.09.2019 року. Слідча суддя зазначає, що прокуратура Львівської області відповіла скаржнику стосовно його заяви-повідомлення 26 квітня 2019 року, тобто скаржник знав або мав знати принаймні з цього моменту, як саме уповноважені особи прокуратури відреагували на його повідомлення ще 26 квітня 2019 року. Навіть якщо скаржник не отримав цієї відповіді, він знав або мав знати з моменту вчинення бездіяльності прокурором, тобто коли сплив 24-годинний строк з моменту передачі його заяви-повідомлення до прокуратури Львівської області (достовірно відомо, що заява-повідомлення була передана до 26 квітня 2019 року).

Скарга повертається, якщо, зокрема, скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України).

Оскільки скаржником більше не наводиться аргументів стосовно причин для поновлення строку, слідча суддя приходить до висновку, що відсутні поважні причини для його поновлення. Відповідність скарги іншим вимогам процесуального закону не перевіряється, оскільки скарга підлягає поверненню через пропущення строку її подання з причин, які слідча суддя не вважає поважними.

Керуючись ст. ст. 33-1, 117, 303, 304, 309 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Повернути скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника (прокурора) прокуратури Львівської області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) за заявою-повідомленням про кримінальне правопорушення (у формі звернення № 3).

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддяОСОБА_1