Справа № 305/1937/19
Номер провадження 1-кс/305/620/19
У Х В А Л А

17.10.2019 року. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора - ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 слідчого - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рахів клопотання слідчого СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, тимчасово не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, не військовозобов`язаного

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 подав до суду клопотання, погоджене прокурором Рахівського відділу Тячівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що14.10.2019 близько 20 години, в АДРЕСА_1 в приміщенні кухні кімнати будинку за місцем проживання, ОСОБА_4 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, з метою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, під час суперечки на побутовому грунті із своєю мамою ОСОБА_4 , наніс останній декілька ударів руками, затиснутими в кулак у область голови і тулуба внаслідок чого вона впала на підлогу, де ОСОБА_4 продовжуючи свої протиправні дії наступив ногою на тулуб в області ребер та вагою власного тіла здавив до землі спричинивши тим самим ОСОБА_4 , тілесні ушкодження, від яких остання втратила свідомість та каретою швидкої медичної допомоги була доставлена в реанімаційне відділення Рахівської районної лікарні де ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 08 год. від отриманих тілесних ушкоджень померла.

Під час розтину трупа ОСОБА_4 на тілі останньої були виявлені тілесні ушкодження у вигляді комбінованої травми живота і грудної клітки, множинних переломів ребер справа, розриву паренхіми печінки, що ускладнилося травматичним шоком, які є небезпечними для життя в момент заподіяння, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень та спричинили смерть потерпілого.

Відомості про кримінальне правопорушення було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.10.2019 за № 0000879 за ознаками ч. 1 ст. 115 КК України та розпочато досудове розслідування.

У ході досудового розслідування здобуто ряд доказів, які вказують, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_4 , тому кримінальне правопорушення було перекваліфіковане на ч. 2 ст. 121 КК України.

Підозра ОСОБА_4 обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме протоколами огляду місця події та трупа від 15.10.2019, показаннями свідків, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

З огляду на викладене, 16.10.2019 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

За вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, у якому підозрюється ОСОБА_4 передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, і згідно ст. 12 КК України дане правопорушення кваліфікується як тяжкий злочин.

Так, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зі сторони підозрюваного ОСОБА_4 , а саме, що він зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити або сховати речі, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність вказаних ризиків обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 усвідомлює, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який відноситься до категорії тяжких, йому може бути призначено покарання позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. Крім цього, ОСОБА_4 хоч і має постійне місце проживання, але враховуючи його незначні соціальні зв`язки, зокрема те, що він не має постійного місця роботи і виїжджає на сезонні роботи за межі Рахівського району, може виїхати із свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Крім того, з метою подальшої фіксації обставин вчинених ОСОБА_4 кримінальних правопорушень у кримінальному провадженні є потреба для проведення додаткових слідчих дій та судових експертиз.

Перебуваючи на волі, ОСОБА_4 з метою уникнення від кримінальної відповідальності, матиме можливість незаконно впливати на свідків, якими є його родичі, сусіди та односельці, шляхом умовляння, підкупу чи погроз з метою ненадання чи надання неправдивих показань, а також знищити або сховати речі, що можуть бути речовими доказами.

На думку сторони обвинувачення, до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти настанню вказаних ризиків з вищенаведених підстав.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування та щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні та підозрюваний ОСОБА_4 заперечили проти задоволення даного клопотання, просять обрати запобіжний захід не пов"язаний з триманням під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просить задовольнити клопотання, мотивуючи тим, що в даному випадку обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, а саме ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлює, що за вчинене ним кримінальне правопорушення йому може бути призначене покарання у вигляді позбавлення волі, перебуваючи на волі він може ухилитися від досудового розслідування та впливати на свідків, потерпілих, що перешкоджатиме встановленню об`єктивних даних в кримінальному провадженні, також перебуваючи на волі ОСОБА_4 може продовжувати свою злочинну діяльність. Отже, на його думку, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, думку підозрюваного ОСОБА_4 , приходжу до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним чи обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється чи обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.

У відповідності до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав, вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, під час дослідження обставин, які є предметом обґрунтування сторін кримінального провадження слідчим суддею встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.

Як на докази про наявність ризиків передбачених ст. 177 цього кодексу, прокурор посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що за вчинення даного кримінального правопорушення, його може бути покарано до позбавлення волі на строк від 7 до 10 років позбавленням волі, або довічне ув"язнення, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які можуть мати істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також продовжувати злочинну діяльність.

З урахуванням встановленої наявності обґрунтованої підозри, вагомих доказів у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкості покарання, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, конкретних обставин вчиненого правопорушення, а також даних про особу підозрюваного, та, з огляду на матеріали клопотання, погоджуюся з слідчим та прокурором, що існують ризики коли підозрюваний ОСОБА_4 намагатиметься переховуватися від органів досудового розслідування, вчиняти спроби щодо знищення, схову або спотворення будь-яких із речей чи документів, які можуть мати істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та ймовірно намагатиметься вчиняти кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Виключно у випадках, перелік яких встановлено в ч. 4 ст. 183 КПК, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави, зокрема, в тому числі, щодо особливо тяжкого злочину.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177-178 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також з урахуванням того, що в ході розгляду клопотання прокурором доведено обставини передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, вважаю за необхідне застосувати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України не застосовувати заставу.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, тимчасово не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, не військовозобов`язаного, застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, тобто з 17.10.2019 року по 16 грудня 2019 року включно, без визначення розміру грошової застави.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга, безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1