УХВАЛА
"28" листопада 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
власника майна - ОСОБА_3 ,
- майно, яке належить ФОП ОСОБА_3 , а саме: 2 визитівки; чеки АТ КБ «Приватбанк» на перерахування грошових коштів на рахунок ОСОБА_5 : від 14.09.2019, від 03.11.2018, від 18.10.2018, від 06.09.2018;
- майно, яке належить державі Україна, дрова в колодах об`ємом 6,54 складометра; дрова поколені 12,9 складометрів.
Досудовим розслідуванням встановлено, що на початку липня 2019 року, точна дата під час досудового розслідування не встановлена, знаходячись у місті Харкові, у невстановленому під час досудового розслідування місці, ОСОБА_5 діючи умисно, із корисливих спонукань, переслідуючи мету наживи, за рахунок незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях, розташованих на території Харківської області, прийняв рішення створити та очолити організовану групу, до складу якої запропонував увійти раніше йому знайомим ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 .
В свою чергу ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , на початку липня 2019 року, точна дата під час досудового розслідування не встановлена, усвідомлюючи переваги вчинення тяжких злочинів, у складі організованої групи, з чітким розподіленням функцій, з метою незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях на території Харківської області із спричиненням тяжких наслідків для держави, увійшли до складу створеної та очоленої ОСОБА_5 організованої групи з метою вчинення під його керівництвом тяжких злочинів.
Так в період з початку листопада 2019 року, точна дата під час досудового розслідування не встановлена, по 06 листопада 2019 року ОСОБА_9 , діючи у складі організованої групи із ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відповідно до розробленого ОСОБА_5 плану вчинення злочинів, відомого всім учасникам групи та узгодженого між ними, на території захисних лісових насаджень розташованих в с. Омельченки, Зміївського району Харківської області, здійснили незаконну порубку 239 дерев різних порід, а саме: дубу, клену та ясеню, що спричинило державі тяжкі наслідки в розмірі 1 млн. грн., що шістдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян встановлений на момент вчинення злочину.
Правова кваліфікація кримінального правопорушення злочин, передбачений ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.
Згідно з листом Структурного підрозділу «Служба колії» регіональної філії «Південна залізниця» ПАТ «Українська залізниця» від 09.08.2019 № П-01-06/191, загальна шкода, яка нанесена АТ «Укразалізиця» в зв`язку з незаконним вирубуванням сироростучих та сухостіних дерев на 299 км пк 6-300 км 1 пк 1, по перегону Занки Щебелинка лінії Основа Букіне, з правої сторони складає 1 816 157,43 грн.
В ході досудового розслідування до УСБУ в Харківській області, в порядку ст.ст. 40, 41 КПК України, направлено доручення з метою встановлення повних анкетних даних осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також місць виготовлення та реалізації незаконно виготовлених паливно-мастильних матеріалів.
Під час досудового розслідування було встановлено, що незаконно вирубана деревина реалізовувалася організатором злочинної групи ОСОБА_5 та постачалася до складських приміщень торгівельної марки «Каменний Двір», ФОП ОСОБА_3 , розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .
В ході проведення обшуку досягнуто його мета та вилучено предмети, дозвіл на вилучення яких надано слідчим суддею.
Вилучені візитівки містять в собі оголошення ОСОБА_5 з пропозиціями щодо реалізації дров та брикетів. Чеки АТ КБ «Приватбанк» на яких містяться рукописні записи, що кошти сплачені за дрова підтверджують факти реалізації дров останнім ОСОБА_5 на торгівельну площадку ФОП ОСОБА_3 .
Як зазначено прокурором, вищевказане майно, вилучене під час обшуку визнано у кримінальному провадженні речовими доказами, у зв`язку із тим, що воно відповідає критеріям ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У судове засідання прокурор ОСОБА_4 не з`явилась, але надала суду заяву про розгляд поданого клопотання без її участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ФОП ОСОБА_3 , власник майна, у судовому засіданні заперечував проти накладення арешту на вилучені під час проведеного обшуку дрова, оскільки ці дрова були придбані ним не у ОСОБА_5 , а в ДП «Жовтневе лісове господарство» та у Рокитянському лісництві, про що у нього є товарно-транспортні накладні. Також пояснив, що на вилученій деревині є відповідні штампи цих господарств.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.11.2019 р. вказане клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали.
26.11.2019 о 10:00 год. прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 було отримано дану ухвалу слідчого судді.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Таким чином, після проведення обшуку за зазначеною адресою на підставі ухвали слідчого судді, в ході якого слідчим було відшукане і вилучене майно, слідчий, відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, протягом 48 годин після вилучення майна (під час проведеного обшуку) звернувся до слідчого судді з клопотаннями про арешт майна шляхом направлення його через «Укрпошту», а потім в межах встановленого суддею строку після усунення недоліків до суду з клопотанням звернувся прокурор.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Щодо доводів ФОП ОСОБА_11 стосовно того, що вилучені дрова є не тими, що були придбані у ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає їх недоведеними та не достанього обгрунтованими, оскільки у протоколі обшуку не зазначено наявність на них будь-яких штампів тих організацій, товарно-транспортні накладні яких ОСОБА_11 надано у судовому засіданні, а при проведенні обшуку зауважень до протоколу обшуку особами, за участю яких його було проведено, не було надано, тому ідентифікувати їх за якимось ознаками на даний час не представляється можливим.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
- майно, яке належить ФОП ОСОБА_3 , а саме: 2 визитівки; чеки АТ КБ «Приватбанк» на перерахування грошових коштів на рахунок ОСОБА_5 : від 14.09.2019, від 03.11.2018, від 18.10.2018, від 06.09.2018;
- майно, яке належить державі Україна: дрова в колодах об`ємом 6,54 складометра; дрова поколені 12,9 складометрів.
Місцем зберігання дров в колодах об`ємом 6,54 складометра, дров поколених 12,9 складометрів визначити територію КП «Міськелектротранссервіс».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1