ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 201/1948/18
Провадження № 1кп/201/147/2019
УХВАЛА
16 травня 2019 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 000007 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 5 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст. 263 КК України;

В судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_6

обвинувачений ОСОБА_5

захисник ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська знаходиться обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів передбачених ч.2 ст. 15 п.п. 1,5 ч.2 ст. 115, ч.1 ст. 263 КК України.

19.06.2018 року колегією суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_8 було постановлено ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 000007.

27.06.2018 року на підставі протоколу про повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями відбулась заміна судді ОСОБА_8 на ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.1, п.1,2 ч.2 ст. 319 КПК України, судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу. Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог:
1)сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді;
2)суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

В судовому засіданні судом було постановлено питання про можливість розпочати судовий розгляд з початку, з тих підстав, що починаючи з дня перерозподілу справи до сьогодні, встановити місце перебування потерпілої ОСОБА_9 в судовому засіданні не вдалося, оскільки судові повістки, направлені судом до суду повертались за закінченням терміну зберігання, а тому з`ясувати думку потерпілої щодо питання, чи розпочинати розгляд кримінального провадження спочатку чи ні, в судовому засіданні не можливо.
Захисник та обвинувачений заперечували проти слухання кримінального провадження спочатку.

Суд вислухавши думку учасників, порадившись на місці ухвалив розпочати розгляд судового провадження з початку.

Крім цього, судом у підготовчому судовому засіданні постановлено питання про повернення обвинувального акту прокурору, з огляду на наступне.

Судове засідання неодноразово призначалось, в яке викликалася потерпіла ОСОБА_9 , однак остання до суду не з`явилася, судові повістки, направлені судом до суду не повертались.

Таким чином можливості повідомити потерпілу ОСОБА_9 про час та місце судового засідання у суду не має.

Захисник та обвинувачений вважали за необхідне повернути обвинувальний акт, так як на сьогоднішній день місце знаходження потерпілої не відомо, проти чого заперечував прокурор.

Заслухавши учасників суд приходить до висновку, що існує декілька підстав для повернення обвинувального акту і останній підлягає поверненню з огляд на наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу, зокрема, вимогам ст. 291 КПК України.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).

Як встановлено судом під час підготовчого судового засідання, стороною обвинувачення не в повній мірі з`ясовані відомості щодо анкетних даних потерпілої, оскільки за результатами виклику останньої до суду шляхом надіслання судових повісток поштовими повідомленнями на адресу проживання зазначеної в обвинувальному акті, судом встановлено, що потерпіла ОСОБА_9 за зазначеною у обвинувальному акті адресою не проживає, оскільки жодної інформації щодо належного повідомлення про вручення судової повістки по теперішній час не надходило, що свідчить про порушення стороною обвинувачення вимог п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України.

Відсутність адреси місця проживання потерпілої позбавляє суд здійснити її виклик, що робить неможливим розгляд справи.

Крім того, як встановлено з наданого обвинувального акта, ОСОБА_10 пред`явлене обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, пунктами 1, 5 ч. 2 ст. 115 КК України, яке є особливо тяжким і за яке передбачене максимальне покарання у виді довічного позбавлення волі.
Загальні вимоги до оформлення обвинувального акта і його змісту, а також перелік документів, які повинні бути до нього долучені, передбачені у статті 291 КПК України, зокрема, ч. 1 ст. 384 КПК України передбачено, що прокурор зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних, при цьому, письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Однак в порушення вищезазначеної вимоги ст. 384 КПК України, до наданого суду реєстру матеріалів досудового розслідування, не містить інформації про роз`яснення прокурора обвинуваченому ОСОБА_5 про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних, що на думку колегії суддів, вказує на порушення прокурором процесуального закону і права ОСОБА_5 на захист, в частині його ознайомлення до направлення обвинувального акта до суду з повним переліком прав, якими він наділений, у зв`язку із обвинуваченням у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі.

Також в підготовчому судовому засіданні встановлено, що згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, відсутня інформація щодо такого процесуального рішення прокурора, як вручення обвинувального акту обвинуваченому.
Відповідно до ч.1, п.п. 1,2 ч. 2 ст. 109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити:
1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення;
2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування;
Відповідно до ч.4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Статтею 9 КПК України передбачено одну з засад кримінального судочинства, як то законність, яка передбачає, що під час кримінального провадження прокурор зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Статтею 36 КПК України визначено повноваження прокурора у кримінальному проваджені і, зокрема, до них відноситься доручення слідчому проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках - особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.
Той факт, що повернення обвинувального акту має здійснюватися не лише в разі невідповідності його вимогам ст. 291 КПК України, а й в інших випадках передбачених КПК України, підтверджується і висновком викладеним у постанові Верховного Суду України № 5-111кс15 від 25 червня 2015 року.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне повернути обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 5 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст. 263 КК України прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області для його належного оформлення у розумний строк, відповідно до вимог КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні злочинів передбачених ч. 2 ст. 15 п.п. 1, 5 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст. 263 КК України повернути прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана сторонами кримінального провадження до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом семи діб з дня проголошення ухвали суду.

Повний текст ухвали буде проголошено 20.05.2019 о 15-00 годині.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2