У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2019 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному проваджені № 007309 від 09.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, неодруженого, з середньою освітою, працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,-

ВСТАНОВИВ:

10.10.2019 р. слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури № 3 ОСОБА_7 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №007309 від 09.10.2019 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №007309 від 09.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України.

ОСОБА_6 09.10.2019 року о 22 год. 10 хв. повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, а саме в тому, що він 09.10.2019 року приблизно о 16 год. 30 хв., перебуваючи у парковій зоні навпроти будинку АДРЕСА_2 , побачив неповнолітніх ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та

ОСОБА_11 цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на вчинення розпусних дій сексуального характеру щодо особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку, а саме ОСОБА_8 з метою задоволення своєї статевої пристрасті.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення розпусних дій сексуального характеру, скориставшись відсутністю дорослих сторонніх осіб поблизу, які могли б завадити його злочинним діям, усвідомлюючи, що перед ним знаходиться особа, яка не досягла шістнадцятирічного віку, зупинив ОСОБА_12 , торкнувшись останньої за груди та з метою задоволення статевої пристрасті вчинив розпусні дії відносно особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку ОСОБА_8 які полягали в оголенні ОСОБА_6 свого статевого члена, в результаті чого ОСОБА_8 змогла спостерігати за розпусними діями останнього. ОСОБА_6 в такий спосіб задовольнив свої статеві потреби та статеву пристрасть, посягаючи при цьому на нормальний моральний розвиток особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку, негативно впливаючи при цьому на нормальний моральний розвиток малолітньої особи, негативно впливаючи на її психіку.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний притягувався до кримінальної відповідальності.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зважаючи на те, що він дане правопорушення не вчиняв, а тому підстав для обрання йому запобіжного заходу немає.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити, зважаючи на те, що підозра, пред"явлена ОСОБА_6 , необґрунтована з наступних підстав. Прокурор в обгрунтування підозри та причетності підзахисного к злочину посилається, в якості доказу, на протокол затримання. Проте підозра є не обгрунтованою, так як відповідно до ч. 1 ст. 156 КК України відсутній прямий умисел в діях підзахисного на вчинення даного злочину. Слідчим об`єктивно не встановлено, що ОСОБА_6 мав умисел, направлений на вчинення розпусних дій щодо розбещення неповнолітньої особи. Відповідно до пояснень ОСОБА_6 , він з метою відправити свої природні потреби зайшов до рослинних насаджень, жодних осіб, в тому числі і дітей, він не бачив. Жодних дій, направлених на оголення своїх статевих органів перед будь якими особами, чи непристойні доторкання до дитини, він не робив, так як не бачив їх взагалі. Крім того, слідчий всупереч вимогам ст. 184 КПК України в клопотанні не довів про наявність ризиків та не надав доказів з посиланням на матеріали які б обгрунтовували їх. Підозрюваний постійно проживає за місцем своєї реєстрації, перебуває у цивільному шлюбі з гр. ОСОБА_13 , офіційно працевлаштований у Національному музеї історії України на посаді сантехніка Крім того, підозрюваний на спеціальних обліках у лікарів психіатра чи нарколога не перебуває. З урахуванням наданих пояснень захисник просив у задоволенні клопотання слідчого та прокурора про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 відмовити.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Обставини, зазначені захисником як підстава для відмови у задоволенні клопотання, не можуть бути підставою для обрання більш м`якого запобіжного заходу або відмови у задоволенні клопотання, оскільки вони не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризику ухилятись від органів досудового розслідування та суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні середньої тяжкості злочину, раніше судимий, може переховуватись від органу досудового розслідування, суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, дане правопорушення вчинено відносно неповнолітньої особи, у подальшому може впливати на потерпілу, свідків, а тому слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Враховуючи обставини та тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_6 обов`язки, а саме: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №007309 від 09.10.2019 року, відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 22 години 10 хвилин 09.10.2019 року.

Строк дії ухвали встановити до 24 години 00 хвилин 08 листопада 2019 року включно.

Визначити розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму 38420, 00 грн., що може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № 2089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 08 листопада 2019 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1