У Х В А Л А
Іменем України

11 вересня 2019 року Cлідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 про арешт майна,

Встановив:

09.09.2019 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 по матеріалах досудового розслідування, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000198 від 05.09.2019, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України.

Обгрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що відповідно до матеріалів досудового розслідування та витягу з кримінального провадження встановлено, що невстановлені особи шляхом обману, використовуючи підроблені документи, заволоділи об`єктом нерухомості, а саме квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході досудового розслідування встановлено, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 посвідчено договір купівлі-продажу квартири за реєстровим № 1400 від 13.08.2019, відповідно до якого право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 перейшло до ОСОБА_5 , яка належала ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

В ході допиту в якості потерпілої ОСОБА_6 остання пояснила, що проживає за адресою АДРЕСА_1 зі своїм сином громадянином України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 належить по 1/6 та 1/3 вказаної частини квартири. 31.08.2019 потерпілою було виявлено відсутність правовстановлюючих документів на власну квартиру. Цього ж дня з метою відшукання вище зазначених документів ОСОБА_6 було перевірено особисті речі сина ОСОБА_7 , серед яких потерпілою було виявлено договір купівлі-продажу власної квартири від 13.08.2019 року із зазначенням терміну виселення з квартири не пізніше 12 вересня 2019 року. Зазначений договір був не підписаний. Як стало відомо потерпілій ОСОБА_6 , зі слів сина ОСОБА_7 , злочинна група невідомих людей, шантажем та погрозами змусила зробити ОСОБА_7 продаж квартири, з використанням підробленої довіреності, виписаної нібито від її імені в адресу сина ОСОБА_7 та посвідченою 23.07.2019 року приватним нотаріусом ОСОБА_8 . Оформлення договору купівлі-продажу здійснювалось приватним нотаріусом ОСОБА_4 13.08.2019 року з використанням підробленої довіреності від її імені, в адресу громадянки ОСОБА_5 (реєстраційний номер НОМЕР_1 ). Також потерпілою зазначено, що будь якої довіреності на адресу свого сина ОСОБА_7 остання не надавала.

Під час досудового розслідування були зібрані достатні підстави вважати, що відчуження та реєстрація права власності на квартиру на ОСОБА_5 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відбулось за підробленими документами, без законних на те підстав.

Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури №3 від 06 вересня 2019 року об`єкт нерухомості, а саме квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000198 від 05.09.2019.

Таким чином, оскільки квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , є речовим доказом вчинення кримінального правопорушення, відповідає критеріям ст. 98 КПК України та є об`єктом кримінально протиправних дій, прокурор просить накласти на неї арешт з метою збереження речових доказів в цілях запобігти здійсненню дій, пов`язаних з відчуженням квартири, оскільки існує реальна загроза подальшого незаконного відчуження вказаного нерухомого майна та неможливість його повернення законному власнику.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення власника майна та інших зацікавлених осіб.

Вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, дослідивши клопотання та додатки до нього, вважаю, що клопотання прокурора підлягає задоволенню за таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Вказане клопотання прокурора відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

В суді прокурором доведено наявність правових підстав для арешту майна - квартири АДРЕСА_2 .

В кримінальному провадженні зібрано достатньо доказів, що вказують на факт вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, майно відповідає критеріям, передбачених ст. 98 КПК України, а тому, з метою збереження речового доказу в кримінальному провадженні, вважаю, що клопотання прокурора про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 170-172, 175, 309, 400 КПК України,

Ухвалив:

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 000, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_5 (реєстраційний номер НОМЕР_1 ) згідно договору купівлі-продажу від 13.08.2019 року, із забороною права на її відчуження, розпорядження та забороною внесення реєстраційних змін про право власності на нерухоме майно.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, але оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: