№ 243/5661/19
Кримінальне провадження № 1-кс/243/1818/2019
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

31 травня 2019 року слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001065 від 30 травня 2019 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, в межах якого здійснюється досудове розслідування, у кримінальному провадженні № 0001065 від 30 травня 2019 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України слідчим СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області лейтенантом поліції ОСОБА_7 подано клопотання про арешт майна.

Із вказаного клопотання вбачається, що 29 травня 2019 на 30 травня 2019 року, точного часу не встановлено, у приміщенні житлової кімнати домоволодіння АДРЕСА_1 , між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , які перебували у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, трапився конфлікт, під час якого у ОСОБА_5 виник умисел на вбивство останнього.

ОСОБА_5 , перебуваючи у зазначений час та зазначеному місці, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне позбавлення життя ОСОБА_8 , розуміючи, що в результаті його злочинних дій може наступити смерті) останнього, і бажаючи настання таких наслідків, обхопивши передпліччям правої руки шию ОСОБА_8 , із застосуванням фізичної сили став стискати її, що спричинило механічну асфіксію, від якої останній помер на місці.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, - умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство).

30 травня 2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою в скоєнні умисного вбивства ОСОБА_9 .

30 травня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

30 травня 2019 року в період часу з 13 год. 15 хв. по 13 год. 32 старшим слідчим слідчого відділу Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_10 проведено огляд будинку АДРЕСА_1 , в ході огляду якого зафіксовано об`єктивну обстановку на місці та виявлено труп ОСОБА_9 з ознаками насильницької смерті. Також, вилучено дві скляні чарки, порожню пляшку, ємкістю 0,5 л, з полімерного матеріалу з етикеткою «Бонаква», виріз тканини із підодіяльника з плямами бурого кольору, чоловічі брюки білого кольору, на яких маються плями речовини бурого кольору, чоловічі брюки чорного кольору та спортивну кофту темного кольору.

Згідно витягу з державного .Реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна встановлено, що будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_11 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_12 повідомив, що ЗО травня 2019 року біля 11 год. він перебував у кафе «Світанок», розташованому по вул. Василівській, 64 в м. Слов`янськ. В зазначений час у кафе зайшов раніше знайомий йому ОСОБА_13 та присів до нього за столик. Він одразу помітив тілесні ушкодження на обличчі ОСОБА_14 , а саме рану на верхній губі. В ході розмови останній повідомив йому, що вбив свого дядька, - а саме задушив. Відбулося це в приватному секторі, адреси ОСОБА_15 не назвав, але повідомив, що труп залишився в будинку. Після чого попросив його зателефонувати до поліції та повідомити про вчинене ним кримінальне правопорушення.

Допитаний за даним фактом підозрюваний ОСОБА_5 повідомив, що в будинку АДРЕСА_1 мешкав його дядько ОСОБА_8 . Останнім часом він також проживав за вказаною адресою. В ніч з 29 травня 2019 року на ЗО травня 2019 року в приміщенні зазначеного будинку між ним та ОСОБА_16 трапився конфлікт, в ході якого він обхопив правою рукою шию ОСОБА_9 та, утримуючи в захваті передпліччям почав стискати її доки останній перестав подавати ознаки життя.

Вищевказані об`єкти, на яких можуть бути залишені сліди злочину, вилучені в ході вказаної слідчої дії від 30 травня 2019 року, згідно п. 1 ч. 2 ст. 167, ч.1 ст.98 КПК України, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, правовий режим зберігання яких регламентується ст.100 КПК України.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримав клопотання, просив суд його задовольнити.

Розглянувши клопотання, ознайомившись із доданими до нього матеріалами, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні СВ Слов`янського ВП ГУНП України в Донецькій області перебуває кримінальне провадження № 0001065 від 30 травня 2019 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік вилученого майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним таким майном. До клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Клопотання слідчого про арешт майна подано з додержанням вимог ст. 171 КПК України.

Згідно ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Також системний аналіз положень ст.ст. 167, 170, 172, 174 КПК України дає підстави вважати, що арешт може бути накладений не тільки на майно у вигляді речей підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за завдану ними шкоду, але й інших осіб, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч.2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку або огляду, та згідно ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Враховуючи те, що тимчасово вилучене майно під час проведення огляду може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також те, що ці речі мають значення речового доказу по кримінальному провадженню, стороною кримінального провадження, який звернувся з клопотанням це доведено в судовому засіданні, тому слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції ГУНП в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001065 від 30 травня 2019 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Накласти арешт на: дві скляні чарки, порожню пляшку, ємкістю 0,5 л., з полімерного матеріалу з етикеткою «Бонаква», виріз тканини із підодіяльника з плямами бурого кольору, чоловічі брюки білого кольору, на яких маються плями речовини бурого кольору, чоловічі брюки чорного кольору та спортивну кофту темного кольору, які були вилучені в ході проведення 30 травня 2019 року огляду місця події в будинку АДРЕСА_1 .

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвалу може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1