Постанова
іменем України
03 жовтня 2019 року

м. Київ
справа № 487/2256/19
провадження № 51-2199км19

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за касаційними скаргами директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року та представника ТОВ «Промхімскло» адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 03 травня 2019 року.

Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ухвалою від 10 квітня 2019 року відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову слідчого другого слідчого відділу СУ ТУ ДБР м. Миколаєва від

13 лютого 2019 року про закриття кримінального провадження

№ 0000064 за ч. 2 ст. 382 Кримінального кодексу України (далі КК).
Миколаївський апеляційний суд ухвалою від 23 квітня 2019 року повернув апеляційну скаргу директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді від 10 квітня 2019 року.
Ухвалою від 03 травня 2019 року Миколаївський апеляційний суд відмовив у задоволенні клопотання представника ТОВ «Промхімскло» адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеної ухвали слідчого судді, а його апеляційну скаргу повернув.

Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційних скаргах директор ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 та представник підприємства адвокат ОСОБА_7 порушують питання про скасування ухвал апеляційного суду та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції.
На обґрунтування своїх вимог ОСОБА_6 зазначає, що слідчий суддя оголошував ухвалу за відсутності його та адвоката. Вважає, що йому безпідставно повернуто апеляційну скаргу, оскільки строку на апеляційне оскарження судового рішення не пропустив. На його думку, цей строк має обчислюватися з дня отримання копії ухвали слідчого судді.
Обґрунтовуючи свої вимоги, адвокат зазначає, що йому безпідставно відмовлено у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді. Стверджує, що він та директорТОВ «Промхімскло» не були присутніми під час оголошення як вступної та резолютивної частини ухвали слідчого судді (10 квітня 2019 року), так і при оголошенні її повного тексту (12 квітня

2019 року) і не знали про рішення суду. Копія ухвали їм узагалі не надсилалась, а отримав її він лише після відповідного запиту до суду. Вважає, що строк на апеляційне оскарження судового рішення має обчислюватися з дня отримання його повної копії. Також зазначає, що в резолютивній частині ухвали слідчого судді не зазначено про час оголошення повного тексту ухвали.

Позиції учасників судового провадження

Прокурор вважає, що касаційні скарги ОСОБА_6 та адвоката ОСОБА_7 задоволенню не підлягають, а ухвали апеляційного суду мають бути залишені без зміни.

Мотиви Суду

Перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи, наведені в касаційних скаргах, Суд дійшов висновку про таке.
Повертаючи апеляційну скаргу директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді від 10 квітня 2019 року Миколаївський апеляційний суд мотивував своє рішення тим, що скаржник подав скаргу поза межами строку на апеляційне оскарження судового рішення та не порушує питання про його поновлення (п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України; далі КПК).

Колегія суддів погоджується з таким рішенням, виходячи з наступного.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Згідно з вимогами ст. 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо таку ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Частинами 1 та 2 ст. 376 КПК передбачено, що судове рішення проголошується прилюдно негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. Якщо складання судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням її резолютивної частини, яку підписують усі судді. Повний текст ухвали повинен бути складений не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини і оголошений учасникам судового провадження. Про час оголошення повного тексту ухвали має бути зазначено у раніше складеній її резолютивній частині.
Верховний Суд у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18) зробив висновок стосовно питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали слідчого судді у випадках складання її згідно з приписами ст. 376 КПК: у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_6 було викликано на 10 квітня 2019 року в судове засідання для розгляду його скарги на постанову слідчого від 13 лютого 2019 року про закриття кримінального провадження № 0000064 (а.с. 15).
Як свідчить журнал та технічний запис судового засідання від 10 квітня 2019 року представник ТОВ «Промхімскло» адвокат ОСОБА_7 та ОСОБА_6 були присутніми під час розгляду скарги останнього на постанову про закриття кримінального провадження. Після закінчення судового розгляду в цей же день суд видалився до нарадчої кімнати, після виходу з якої оголосив резолютивну частину судового рішення. У задоволенні скарги директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 ухвалою слідчого судді від 10 квітня 2019 року відмовлено.
Отже, враховуючи вищенаведене, а також те, що ОСОБА_6 та адвокат ОСОБА_7 були присутніми в судовому засіданні, строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді для них обчислюється з дня оголошення її резолютивної частини.
Оскільки апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді від 10 квітня

2019 року ОСОБА_6 подав 22 квітня 2019 року (а.с. 31), тобто з пропуском установленого ст. 395 КПК строку на апеляційне оскарження, та не порушував питання про поновлення цього строку, апеляційний суд повернув цю скаргу з огляду на положення п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК.
Посилання у касаційних скаргах на те, що директор підприємства та адвокат не були присутніми саме під час оголошення судового рішення, є неприйнятним, оскільки вони достеменно знали (не могли не знати), що після виходу з нарадчої кімнати слідчий суддя буде проголошувати судове рішення.
Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав вважати ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року такою, що не відповідає вимогам процесуального закону щодо законності, обґрунтованості та вмотивованості судового рішення, а отже не вбачає і підстав для її скасування або зміни.
Разом із тим, крім директора ТОВ «Промхімскло», на ухвалу слідчого судді подав апеляційну скаргу представник підприємства адвокат ОСОБА_7 , в якій він порушував питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.
Миколаївський апеляційний суд ухвалою від 03 травня 2019 року відмовив адвокату ОСОБА_7 у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 10 квітня 2019 року та повернув його апеляційну скаргу. На думку апеляційного суду, відсутні поважні причини пропуску такого строку, а посилання адвоката на те, що копію оскаржуваного рішення слідчого судді він отримав лише 18 квітня 2019 року, не узгоджується з положеннями ст. 395 КПК щодо порядку і строків апеляційного оскарження, оскільки він та ОСОБА_6 були присутніми під час розгляду скарги слідчим суддею, і строк для них має обчислюватися з дня оголошення ухвали.
Суд уже навів свої висновки з приводу початку обчислення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 10 квітня 2019 року.
Водночас, за правилами ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Колегія суддів укотре наголошує, що поважними причинами пропуску строку є ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Як видно з матеріалів провадження, 10 квітня 2019 року слідчий суддя склав та оголосив резолютивну частину рішення. Проте, як видно з його змісту, всупереч вимогам ст. 376 КПК у рішенні не зазначено дату та час оголошення його повного тексту (а.с. 25). Повний текст ухвали було оголошено 12 квітня 2019 року (за відсутності учасників судового провадження), а 15 квітня

2019 року його було надіслано скаржнику директору ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 (а.с. 26, 29). При цьому представнику підприємства адвокату ОСОБА_7 копія повного тексту рішення слідчого судді не надсилалась. Як видно з його апеляційної скарги, ухвалу він отримав лише

18 квітня 2019 року, а 23 квітня 2019 року подав апеляційну скаргу (а.с. 62).
Вищевикладені обставини свідчать про необізнаність адвоката

ОСОБА_7 з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, що позбавило його можливості належним чином обґрунтувати свою думку з приводу незгоди з висновками суду, викласти в апеляційній скарзі свої заперечення на мотивування судового рішення. На думку колегії суддів, це об`єктивно ускладнило можливість своєчасного звернення адвоката до суду у визначений законом строк і може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК (на що також звернув увагу Верховний Суд у зазначеній вище постанові об`єднаної палати).

Підсумовуючи наведене, колегія суддів констатує, що апеляційний суд без з`ясування всіх обставин передчасно відмовив адвокату ОСОБА_7 у поновленні строку на апеляційне оскарження, чим фактично позбавив права на оскарження судового рішення. Отже, ухвалу апеляційного суду не можна вважати такою, що відповідає вимогам ст. 370 КПК.
Допущені апеляційним судом порушення в контексті ст. 412 КПК є істотними, тому ухвала апеляційного суду від 03 травня 2019 року підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого необхідно врахувати наведене та ухвалити рішення, яке буде відповідати вимогам закону.
Враховуючи викладене, касаційна скарга директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 задоволенню не підлягає, а касаційну скаргу представника підприємства адвоката ОСОБА_7 слід задовольнити.

Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК, Верховний Суд

ухвалив:

Ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 23 квітня 2019 року залишити без зміни, а касаційну скаргу директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_6 без задоволення.
Касаційну скаргу представника ТОВ «Промхімскло» адвоката

ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 03 травня 2019 року скасувати й призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3