Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/2172/19

Номер провадження: 1-кс/511/787/19

15.11.2019 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна клопотання слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 погоджене з прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного Реєстру досудових розслідувань за №0000844 від 13.11.2019 року, відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, не працюючого, не одруженого, немаючого утриманців, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого від 15.07.2016року Роздільнянським районним судом Одеської області за ч. 2, 3 ст. 185 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого 29.01.2019 з Південної виправної колонії Одеської області № 51, по відбуттю строку покарання, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою
який підозрюється у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
15.11.2019 року слідчий СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області звернувся до слідчого судді із клопотанням, яке погоджене з прокурором, який здійснює процесуальне керівництво про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
Згідно клопотання вбачається, що 13.11.2019 близько 13:40 години у ОСОБА_5 , який знаходився між вул. Абрикосова (колишня) Дзержинського та Чкалова, смт. Лиманське, Роздільнянського району, Одеської області, виник раптовий корисний умисел на відкрите заволодіння чужим майном приналежного малолітньому ОСОБА_7 .
З цією метою, перебуваючи у відповідному місці на шляху проходу між вулицями Абрикосова (колишня) Дзержинського та Чкалова, ОСОБА_5 діючи умисно, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи відкритий характер протиправних дій, розуміючи свою фізичну перевагу перед малолітнім ОСОБА_7 , відкрито заволодів із рук ОСОБА_7 кнопковим мобільним телефоном ч`рного кольору «Nokia» на дві сім картки вартістю 500 гривень.Після відкритого заволодіння майна ОСОБА_7 . ОСОБА_5 з місця скоєння злочину зник та викраденим мобільним телефоном розпорядився на власний розсуд.
В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини, просили обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки підозрюється у вчинені навмисного тяжкого злочину проти власності громадян грабіж за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, будучі раніше засудженим від 15.07.2016 Роздільнянським районним судом Одеської області за ч. 2, 3 ст. 185 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільнений 29.01.2019 з Південної виправної колонії Одеської області № 51, по відбуттю строку покарання, що свідчить про його міцні суспільні зв`язки з кримінальним світом та схильність до скоєння злочинів, офіційно не працює, також злочин було вчинено проти малолітньої особи що стверджує про те, шо підозрюваний може впливати на потерпілого його близьких з метою ухилення від покарання.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні вирішення питання залишив на розсуд суду.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні свою причетність до скоєного не визнав, пояснив, що потерпілого не грабував , просив обрати домашній арешт.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників кримінального провадження дійшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що слідчим відділом Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0000844 від 13.11.2019 року, з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 186 КК України.
14.11.2019 року о 16.06 годині ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано та повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Досудовим розслідуванням підозра щодо ОСОБА_5 обґрунтовано ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах, а саме: огляду місця події від 13.11.2019; допитом потерпілого ОСОБА_7 , який розповів про обставини вчинення злочину; допитом свідка ОСОБА_8 , яка повідомила, до Роздільнянського ВП, про те, що в смт. Лиманське у її сина чоловік відібрав мобільний телефон; допитом свідка ОСОБА_9 , яка розповіла про те, що під час повернення зі школи місцевий мешканець відібрав телефон у її брата; допитом свідка ОСОБА_10 , який розповів про те, що у його однокласника, під час повернення зі школи, місцевий мешканець відібрав телефон;- допитом свідка ОСОБА_11 , який повідомив про те, що був присутній при подіях 13.11.2019 вході яких його знайомий ОСОБА_5 , близько 13.40 г. відібрав мобільний телефон у школярів, на його прохання повернути не реагував.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, який відповідно до ст.12 КК України являється тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, викладене свідчить про те, що підозрюваний, усвідомлюючи своє можливе майбутнє ув`язнення, з метою уникнення від покарання може почати переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також судом враховується, що підозрюваний офіційно ні роботи ні родини не має, що також вказує на наявність ризиків переховування від слідства та суду. Про можливість скоєння нових злочинів або продовження займатися злочинною діяльністю свідчить той факт, що підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ч.2,3 ст.185КК України. Також, останній з метою уникнення від можливого покарання може впливати на свідків по вказаному кримінальному провадженню, оскільки вказані особи йому дуже добре знайомі.
При розгляді клопотання слідчого суд враховує, що частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Крім цього, відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Тому факти, які є причиною виникнення обґрунтованої підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та прокурор висловлюючи свою думку в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім названого кримінального злочину та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.
Таким чином, оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання підлягає задоволенню.
Визначаючи строк дії запобіжного заходу слідчий суддя виходить з наступного.
Згідно положень ст. 219 ч.1 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
А відтак, слідчий суддя вважає за можливе обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою .
Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, за яким він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу в 25 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921.00 гривен х 25 = 48 025 гривен), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений до 14.12.2019 року, вважаю за необхідне покласти наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,395 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 по матеріалам досудового розслідування, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за 0000844 від 13.11.2019 року, погодженого прокурором Роздільнянської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування з утриманням його в Державній установі «Одеська установа виконання покарань (№ 21)» Міністерства юстиції України з 15.11.2019 року до 14 грудня 2019 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає виконанню негайно.
Одночасно визначити розмір застави у межах 25 (двадцяти п`яти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 48 025 гривен (сорок вісім тисяч двадцять п`ять гривен) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування; не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити по 14.12.2019 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Одеського слідчого ізолятора Управління державної пенітенціарної служби України (СІЗО № 21).
У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1