Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6132/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.05.2019 лідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, неодруженого, який не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначав, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000750 від 08.05.19.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 08.05.19 приблизно о 13 год. 55 хв. перебуваючи у вагоні електропотягу на станції метро «Театральна» КП «Київський метрополітен» у м. Києві викрав мобільний телефон, який належить ОСОБА_8 .
У ході проведення слідчих дій по кримінальному провадженню, здобуто достатніх даних підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
08.05.19 ОСОБА_4 було затримано.
09.05.19 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтована наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Посилаючись на те, що саме такий запобіжний захід як тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий просив клопотання задовольнити.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, прокурором не доведені, підозра необгрунтована, а тому просили у задоволенні клопотання відмовити та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме: домашній арешт.
Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.
Судом установлено, що відомості про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №2 000075O від 08.05.19.
08.05.19 ОСОБА_4 було затримано.
09.05.19 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України (ч. 1 ст. 178 КПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Статтею 176 КПК України передбачено обов`язок прокурора довести, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Таких доказів суду не надано.
Виходячи з вищевикладеного, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Нечипорук і Ионкало проти України», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, хоча те, що саме може вважатися обґрунтованим, залежить від усіх обставин справи.
З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваною кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховую: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного.
Крім того, враховую і наявність вказаних прокурором ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України а саме: можливість переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Зважаючи на те, що з наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, в судовому засіданні прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, однак не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам, приходжу до висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 219, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з забороною залишати місце свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 строком на 60 днів до 06.07.19 включно.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені КПК України, а саме:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;
- не відлучатися з місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1