Справа № 710/923/19
Провадження № 1-кс/710/273/19
УХВАЛА

22.07.2019 м. Шпола

Слідчий суддя Шполянського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу потерпілого ОСОБА_2 на постанову слідчого про закриття кримінального провадження по кримінальному провадженню №0000643, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.190 КК України-

ВСТАНОВИВ:

19.07.2019 року до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла скарга від потерпілого ОСОБА_2 , в якій скаржник просить, задовольнити подану ним скаргу та скасувати постанову про закриття кримінального провадження №0000643 від 31 жовтня 2018 року, винесену слідчим СВ Шполянського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області майором поліції ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи свою скаргу скаржник зазначив, що 11.07.2019 року під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000643, його представником було отримано фотокопію постанови про закриття кримінального провадження від 31 жовтня 2018 року, винесену слідчим СВ Шполянського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області майором поліції ОСОБА_3 . Згідно даної постанови кримінальне провадження за №0000643 від 01.12.2017 закрито, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення. Фотокопію постанови про закриття кримінального провадження від 31.10.2018 отримано представником потерпілого адвокатом ОСОБА_4 під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження 11.07.2019, що підтверджується відміткою на клопотанні про надання для ознайомлення матеріалів кримінального провадження, яке міститься в матеріалах кримінального провадження №0000643.

Дослідивши доводи скарги, приходжу до висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з наступного.

Згідно ч.1 ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ч.1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

В пункті 5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09.11.2012 №164/0/4-12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», зазначено, що частиною 1 ст. 304 КПК встановлено десятиденний строк, упродовж якого особа має право звернутися зі скаргою на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора. Цей строк обчислюється з моменту прийняття рішення, вчинення відповідної дії. При оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Зазначена норма визначає особливий порядок обчислення строку оскарження рішення слідчого чи прокурора, яке оформлюється постановою. В такому випадку строк обчислюється з моменту отримання особою копії оскаржуваної постанови. Разом із цим слід враховувати загальні вимоги щодо додержання процесуальних строків, встановлені у ст. 116 КПК, згідно з якою строк подання скарги на стадії досудового провадження не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до його закінчення на пошту або передано особі, уповноваженій її прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у медичному чи психіатричному стаціонарі, спеціальній навчально-науковій установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення відповідного строку.

У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Зі змісту скарги вбачається, що фотокопію оскаржуваної постанову про закриття кримінального провадження № 0000643 винесену 31.10.2018 року слідчим СВ Шполянського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області майором поліції ОСОБА_3 , представник скаржника отримав 11.07.2019 року.

Скаржником надано копію клопотання, з яким він як потерпілий по кримінальному провадженню звертався до Шполянського відділення поліції Смілянського відділу поліції ГУНП в Черкаській області від 02.03.2018, з метою отримання інформації про хід розгляду досудового розслідування. Про результати розгляду даного клопотання в подальшому скаржник не цікавився. Більше чим через рік строку, від подання даного клопотання, скаржник через свого адвоката подав нове клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження датоване 24.06.2019. Тобто, потерпілий свідомо не цікавився ходом досудового розслідування досить тривалий строк, в тому числі не цікавився результатом розгляду свого ж клопотання. Своїм правом на оскарження рішення, дії чи бездіяльності органу досудового розслідування під час досудового розслідування, передбаченого ст. 303 КПК України, скаржник скористався лише 19.07.2019. Заяву про поновлення пропущеного строку подання скарги скаржником не подано.

Згідно п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» № 32053/13 п.п.46,47, рішення від 29.01.2016 Суд повторює, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» №3236/03 п.41 рішення від 03.04.2008, Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Слідчий суддя вважає, що строк звернення з даною скаргою пропущено без поважних причин. За вказаних обставин скарга потерпілого ОСОБА_2 , на бездіяльність слідчого підлягає поверненню як така, що подана після закінчення строку, передбаченого ч.1ст.304 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись, ст.ст. 303, 304, 309, 392, 393, 395, 532, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу потерпілого ОСОБА_2 на постанову про закриття кримінального провадження повернути скаржнику.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1