Справа № 296/9779/19
УХВАЛА
Іменем України

07 листопада 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянув клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна,
ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5 03.10.2019 звернувся до слідчого судді в інтересах ОСОБА_6 з клопотанням про скасування арешту майна, що на праві власності належить ОСОБА_6 та знаходиться за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , та який накладено ухвалою Житомирського апеляційного суду від 26.09.2019.

В судове засідання адвокат повторно не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином телефонограмою (а.с. 61, 70).

Враховуючи, що клопотання неодноразово призначалося до розгляду (25.10.2019,29.10.2019, 07.11.2019), адвокат жодного разу в судове засідання не з"явився, та направляв клопотання про перенесення слухання справи, а також враховуючи, що, відповідно до ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, судовий розгляд клопотання здійснюється без участі заявника.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши думку учасників процесу, слідчим суддею встанговлено наступне.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду Житомирської області від 26.09.2019 скасовано ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 05.09.2019 та постановлено нову ухвалу, якою частково задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 та накладено арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 квартири за адресою: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_3 шляхом заборони їх відчуження.

Адвокат в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна зазначає, що існують передбачені законом підстави для скасування арешту майна, такі як необгрунтованість оголошеної ОСОБА_6 підозри, наявність Окремої думки судді, який не погодився із думкою колегії щодо накладення арешту, відсутність посилання на достатність підстав та обгрунтованість мети накладення арешту тощо.

Встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КПК України, санкція якої передбачає покарання у виді конфіскації майна. На даний час немає підстав вважати оголошену ОСОБА_6 підозру необгрунтованою.

Таким чином ОСОБА_6 підозрюється в тому, що, будучи службовою особою, у зв`язку із наданими йому Довіреністю №3 від 01.03,2017 адміністративно-господарськими повноваженнями, знаючи, що ТОВ «Здраво», згідно з договором поставки .№2087 від 23.10.2017 та Специфікацією №2 від 14. і 1.2017 до Договору №2087 від 23.10.2017 придбало медичне обладнання - устаткування для хірургічних блоків та відеоколоноскопу в кількості 1 одиниця за ціною 2 400 000,00 гри, (з ПДВ) діючи умисно, шляхом зловживання вищезазначеними повноваженнями, з метою заволодіння бюджетними коштами на користь ТОВ «Здраво», проігнорував зазначені вище вимоги законодавства України, яке регламентує питання ціноутворення на вироби медичного призначення (медичні вироби), які придбаваються повністю або частково за рахунок коштів державного та місцевого бюджетів, та, внаслідок завищення вартості медичного виробу на 505 992 грн. незаконно, обернув їх на користь ТОВ «Здраво», тим самим завдавши Управлінню охорони здоров`я Житомирської міської ради шкоду на вказану суму.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Нормами ч. 1 ст. 59 КК України передбачено, що покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого.

Майно, на яке накладено арешт квартири, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_3 та належать підозрюваному ОСОБА_6 на праві власності.

Крім того, в матеріалах кримінального провадження наявний цивільний позов прокуратури Житомирської області до підозрюваного ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення в розмірі 783 492 грн., який досліджувався Житомирським апеляційним судом.

Таким чином слідчий суддя приходить до висновку, що досудове розслідування проводиться за фактом вчинення кримінального правопорушення, що призвело до заподіяння збитків в особливо великих розмірах, санкція інкримінованої підозрюваному статті передбачає конфіскацію майна і в рамках даного кримінального провадження заявлено цивільний позов, оголошена ОСОБА_6 підозра ніким не скасована та на даний момент немає підстав визнавати її необгрунтованою, а тому вважає клопотання таким , що не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 171, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ :

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1