Провадження № 1-кс/201/6248/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1

з секретарем судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 30 жовтня 2019 надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна. В обґрунтування клопотання зазначає, що є власником арештованого на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 16 вересня 2016 року у справі № 201/13116/16-к майна. Арешт вважає незаконним, оскільки позбавляє її права на користування майном, тому просила суд скасувати зазначений арешт.

Дослідивши матеріали клопотання, прихожу до наступного висновку.

До суду від прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 надійшла заява, якою повідомлено про неможливість надати для огляду матеріали кримінального провадження №0000798 у зв`язку з тим, що це кримінальне провадження було об`єднано з кримінальним провадженням № 0000777, після чого з кримінального провадження № 0000777 було виділено кримінальне провадження № 0000948 від 28 липня 2017 року, досудове розслідування у якому здійснюється слідчим відділом Металургійного ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області на підставі рішення прокурора у кримінальному провадженні від 14 березня 2019 року.

Підсудність скарг, які подаються в порядку ст. 303 КПК України, положеннями глави 26 цього Кодексу, («Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»), не врегульовано взагалі. Частиною першою ст. 306 КПК України лише визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Однак зазначені статті теж не містять вказівок щодо підсудності справ даної категорії.

За таких обставин, при визначенні юрисдикційної невідповідності скарги на дії слідчих та прокурорів, слід застосовувати наступне.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05 квітня 2013 року №223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні слідчих та прокурів до суду із клопотаннями про надання дозволу на проведення окремих слідчих дій, до питання відкриття провадження у скаргах на дії слідчих та прокурорів під час досудового розслідування, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі скарги (клопотання) мають повертаються заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

З вищезазначеного листа прокуратури Дніпропетровської області вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, про скасування арешту в якому заявляє ОСОБА_5 , на даний час здійснюється слідчим відділом Металургійного ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області, тому розгляд клопотання про скасування арешту майна має вирішуватися відповідним судом міста Кривого Рогу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 32, 218, 303, 304, 306 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді з дотриманням правил територіальної підсудності відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1