печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2019 року Печерський районний суд м. Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про повернення суми застави, яка була внесена для забезпечення процесуальної поведінки та належного виконання покладених обов`язків на підозрюваного ОСОБА_5 ,-

В С Т А Н О В И В :
30.09.2019 до Печерського районного суду м. Києва надійшла клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про повернення суми застави, яка була внесена для забезпечення процесуальної поведінки та належного виконання покладених обов`язків на підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001423 ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданого клопотання вказано, що ухвалою слідчого судді від 20.09.2019 відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001423 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та одночасно визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

24.09.2019 ОСОБА_4 вніс заставу за ОСОБА_5 та відповідно 25.09.2019 останній мав бути звільнений з-під варти, проте того ж дня його затримав слідчий, що як наслідок свідчить, що дія запобіжного заходу не у вигляді застави не розпочала свою дію, а відтак застава підлягає поверненню його заставодавцю.

Заявник, його представник та представник сторони обвинувачення в судове засідання не з`явилися, про місце і час судового розгляду повідомлені належним чином, у прохальній частині заяви просили провести розгляд у її відсутність.

Враховуючи вимоги статтей 22, 26 КПК України слідчий суддя визнав за можливе провести розгляд провадження у відсутність нез`явившихся осіб.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що 30.09.2019 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про повернення суми застави, яка була внесена для забезпечення процесуальної поведінки та належного виконання покладених обов`язків на підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001423 ОСОБА_5 .
Слід зазначити, що кримінальне провадження в Україні здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, вказана норма закріплена на законодавчому рівні та знайшла своє втілення у статті 8 Кримінального процесуального законодавства України.

Статтею 203 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 11 статті 182 КПК України передбачено, що застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, що звернулася до суду із скаргою, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.
Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.
Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданого ним клопотання, адвокат не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Аналізуючи викладене, вбачається, що особа, яка звернулася зі клопотання в судове засідання не з`явилася, клопотання не підтримала та недовела обґрунтованості та актуальності заявлених вимог, тому слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання.
Керуючись ст. 22, 26,132,182, 203 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про повернення суми застави, яка була внесена для забезпечення процесуальної поведінки та належного виконання покладених обов`язків на підозрюваного ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1