УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/1960/19

Провадження №: 1-кс/755/5624/19

"02" серпня 2019 р.

м. Київ

слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 1 відділу слідчого управління Головного управління СБ України у місті Києві та Київській області ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.11.2018 за № 0000244 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. ст. 111, ч. 2 ст. 328 КК України, встановив :

Старший слідчий в ОВС 1 відділу слідчого управління Головного управління СБ України у місті Києві та Київській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 звернулися до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою по відношенню до підозрюваного з огляду на наявність передумов передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, 199 КПК України.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначив, що п`ятим відділенням СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області (адреса відділення (Дніпровський район м. Києва) - м. Київ, вул. Ю. Поправки, 14-А, згідно наказу начальника ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 від 02.11.2018 № 624) здійснюється досудове розслідування указаного кримінального провадження за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України та за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 328 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з початку жовтня 2018 року по лютий 2019 року ОСОБА_5 за попередньою змовою з невстановленими службовими особами дочірнього підприємства «Захист і автоматизація об`єктів «Науково-дослідний інститут радіотехнічних вимірювань» ПАТ «Акціонерне товариство «Науково-дослідний інститут радіотехнічних вимірювань» за грошову винагороду здійснював збір та передачу стороннім невстановленим особам - представникам іноземної держави документальних матеріалів щодо результатів розробки наземного інформаційного комплексу космічних систем, окремі відомості про які становлять державну таємницю у сфері безпеки і оборони України, що може спричинити тяжкі наслідки.

Так, ОСОБА_5 у не встановлений досудовим розслідуванням час та за участі не встановлених досудовим розслідуванням службових осіб дочірнього підприємства «Захист і автоматизація об`єктів «Науково-дослідний інститут радіотехнічних вимірювань» ПАТ «Акціонерне товариство «Науково- дослідний інститут радіотехнічних вимірювань» отримано доступ до окремих матеріалів роботи «ОКР ЗЕМЛЯ-М», які мають гриф секретності «Таємно», з метою їх подальшої передачі за грошову винагороду представникам іноземної держави.

В ході проведення слідчих (розшукових) заходів встановлено, що ОСОБА_5 мав намір передати копію вищевказаних документальних матеріалів громадянину Ісламської Республіки Іран ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, 31.10.2018 та 01.12.2018 ОСОБА_5 , використовуючи особисту електронну скриньку « ІНФОРМАЦІЯ_3 » надіслав на електронну поштову скриньку томадянина Ісламської Республіки Іран Рези Незамолесламі « ІНФОРМАЦІЯ_4 » частину матеріалів роботи «ОКР ЗЕМЛЯ-М...», за що 20.01.2019 у період часу з 16.00 по 18.15 у приміщенні кафе «Варенична «Катюша», за адресою: м. Київ, Вокзальна площа, буд. № 2, отримав від представника Рези Незамолесламі - ОСОБА_10 частину грошової винагороди у сумі 4 000 доларів США.

Прокурором у кримінальному провадженні 11.02.2019 винесено постанову про контроль за вчиненням злочину у формі імітування обстановки злочину.

12.02.2019 під час зустрічі у кафе «Варенична «Катюша» ОСОБА_5 повторно надав довіреній особі Рези Незамолесламі - ОСОБА_10 матеріали роботи «ОКР ЗЕМЛЯ-М...» для огляду та порівняння з матеріалами, попередньо направленими ОСОБА_5 на електронну поштову скриньку Рези Незамолесламі. Згідно з домовленістю, досягнутою 11.02.2019 між ОСОБА_5 та ОСОБА_11 шляхом обміном повідомленнями за допомогою вищевказаних електронних поштових скриньок, після зазначеної зустрічі ОСОБА_5 зобов`язувався прибути на територію одного з іноземних посольств для передачі матеріалів не встановленій на даний час особі. Відповідно до акту за результатами експертної оцінки матеріальних носіїв інформації № 014т від 16.01.2019, затвердженого головою Державного космічного агенства України - державним експертом з питань таємниць ОСОБА_12 відомості, які містяться у матеріалах «ОКР ЗЕМЛЯ-М...» становлять державну таємницю у сфері економіки, науки і техніки та мають гриф секретності - «таємно». У зв`язку із цим, 12.02.2019 року з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення, в порядку ст. 208 КПК України проведено затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

13.02.2019 року, в межах досудового розслідування вказаного кримінального провадження, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у діянні, умисно вчиненим громадянином України на шкоду економічній безпеці України - державній зраді у формі шпигунства, тобто у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Вищевказані обставини у своїй сукупності дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України, що підтверджується наступними матеріалами: повідомленнями оперативного підрозділу - ДКР СБ України № 2/1/4-36836 від 19.11.2018 та №2/1/4-538 від 10.01.2019 відповідно (містять відомості щодо готування ОСОБА_5 до вчинення злочинів, передбачених ч. 1 ст. 111 та ч. 2 ст. 328 КК України); протоколами проведення НСРД від 15.01.2019, 21.01.2019 та 22.01.2019, що перебувають на експертизі у сфері державної таємниці (містять відомості здійснення упродовж листопада 2018 року лютого 2019 року листування із використанням особистої електронної скриньки між ОСОБА_5 (електронна скринька

14.02.2019 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_13 винесено ухвалу про обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строк дії якої, у встановленому кримінальним процесуальним кодексом України порядку, продовжено 04 серпня 2019 року.

Слідчим суддею строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено.

Як встановлено в ході досудового розслідування, на даний час ризики, які були враховані слідчим суддею в ході обрання ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді взяття під вартою, передбачені ст. 177 КПК України, не зникли та не зменшились.

Вказані обставини, а також те, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 12 до 15 років, вказують на наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. З, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та свідчать про те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати чи спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів та спеціалістів, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Поряд із тим, зважаючи на необхідність запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, які можуть мати місце у зв`язку із підозрою його у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який іаконом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад десять років, що підтверджується матеріалами кримінального провадження № 0000244, зважаючи на неможливість запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, щодо ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Разом із цим, органом досудового розслідування проводяться слідчі (розшукові) дії спрямовані на встановлення осіб, причетних до вчинення вказаного ггавопорушення, у зв`язку з чим для повного та неупередженого розслідування у -тимінальному провадженні необхідно виконати наступне: завершити проведення експертизи у сфері охорони державної таємниці на предмет встановлення відомостей, що містять державну таємницю та одержати відповідний висновок експерта; після завершення експертизи у сфері охорони державної таємниці, об`єкти експертизи скерувати до уповноважених органів України з метою встановлення їх приналежності до товарів, що підлягають державному експортному контролю; за результатами експертизи провести повторні допити посадових осіб Дочірнього підприємства «Захист і автоматизація об`єктів «Науково-дослідний інститут радіотехнічних вимірювань» ПАТ «Акціонерне товариство «Науково- дослідний інститут радіотехнічних вимірювань», які мають доступ до державної таємниці; в разі необхідності, за наслідками допиту вказаних осіб, отримати ухвали суду та провести обшуки за місцем проживання та роботи відповідних осіб; вжити заходів спрямованих на оформлення допуску до державної таємниці та надання доступу до відомостей, що становлять державну таємницю підозрюваному та його захиснику; провести інші слідчі (розшукові) дії, в яких виникне необхідність.

Зазначені процесуальні дії мають суттєве значення для судового розгляду оскільки за їх проведення може бути встановлено ступень тяжкості кримінального провадження, обставини які, обтяжують чи пом`якшують покарання, предмет злочину та осіб причетних до його вчинення.

У світлі чого, заявник просить продовжити строк тримання під вартою відносно підозрюваного на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання про продовження строку тримання під вартою підтримав у повному обсязі, просив задовольнити, з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соцільний статус. Вказав, що, на даний час, неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки необхідно проведення певних слідчих та процесуальних дій.

Сторона захисту просила суд відмовити у задоволенні клопотання про продовження строку утриманя під вартою враховуючи те, що слідчий, прокурор не довели, що встановлені під час розгляду цього клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним під час розгляду ризикам та обрати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотань відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення порушених питань, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

З положень норм ст. 199 КПК України випливає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Також, відповідно до ст. 201 КПК України, підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, навівши відповідні мотиви на підтвердження своїх доводів.

Як убачається з матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність продовження стоку застосування запобіжного заходу слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння, може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

При цьому, органами досудового розслідування підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 111 та ч. 2 ст. 328 КК України за обставин викладених у підозрі.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате розслідування провадження, у ході якого 12.02.2019 підозрюваного було затримано у порядку ст. 208 КПК України та 13.02.2019 повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Ухвалою слідчого судді цього місцевого суду від 14.02.2019 відносно підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді утримання під вартою, який у подальшому у встановленому КПК України порядку продовжено до 04.08.2019 без визначення застави.

У шестимісячний строк завершити досудове розслідування не є можливим у зв`язку із винятковою складністю провадження та тривалістю слідчих дій.

Слідчий суддя аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

Доводи захисту щодо застосування альтернативного запобіжного заходу обумовлюються лише їх усними поясненнями, не є такими, що спростовують самі по собі факт обґрунтованості підозри.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема вони є дійсними не тільки, однак у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Слідчим суддею не установлено обставин, які б свідчили про те, що встановлені слідчим суддею ризики при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час, втратили свою актуальність.

Мотиви наведені стороною обвинувачення дають достатні підстави вважати, що є дійсними ризики регламентовані ст. 177 КПК України, як-то: переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків, експертів, знищити, сховати чи спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

З моменту обрання судом відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків, на потерпілу).

Також, в судовому засіданні встановлено, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити досудове розслідування, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ще ряд слідчих дій, зокрема, отримати та проаналізувати експертизу. В обґрунтування продовження строків тримання підозрюваного під вартою прокурором наведено перелік дій, пов`язаних із завершенням досудового розслідування, які на даний час здійснити неможливо в повному обсязі.

Вказані обставини, які, на даний час, унеможливлюють закінчення досудового розслідування, до закінчення строку дії попередньої ухвали, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим та підтверджуються наявними матеріалами.

Указане в своїй сукупності свідчить про те, що у провадженні є дійсними обставини регламентовані п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя, дослідивши надані сторонами докази, у порядку ст. 94 КПК України, з огляду на встановленість факту наявності у провадженні обставин визначених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, враховує той факт, що вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, вважає за доцільне, клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного задовольнити, як обґрунтоване.

Також, задовольняючи клопотання заявника про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує положення ч. 4 ст. 183 КПК України та в поєднанні з обставинами справи та відомостями про особу підозрюваного не убачає підстав визначити підозрюваному заставу.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 199, 309, 372-376, 395 КПК України, слідчий суддя, постановив :

клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 30.09.2019.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17:10 год. 06.08.2019.

Слідчий суддя : ОСОБА_1