печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора: ОСОБА_3 , захисника: ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :

23.09.2019 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчогов особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітан поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що досудове розслідування не можливо закінчити до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва, тобто до 26.09.2019, оскільки для цього необхідно вчинити ряд слідчих та процесуальних дії з метою повного та всебічного дослідження обставин вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, виявлення обставин, що пом`якшують чи обтяжують покарання, а також встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності інших осіб, причетних до вчиненого злочину. При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_7 не зменшилися та продовжують існувати, а відтак виникла необхідність у продовженні триманні підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, оскільки запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.
Захисник проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків вказаних у клопотанні, а також на погіршення стану здоров`я підозрюваного, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання, а у разі задоволення клопотання просив зменшити розмір застави. Крім того просив зобов`язати уповноважених осіб ДУ «Київський слідчий ізолятор» забезпечити ОСОБА_5 належну медичну допомогу. Підозрюваний підтримав думку захисника.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке зареєстроване 28.07.2018 в ЄРДР за № 0007242 за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194, ч. 2 ст. 15, пунктами 5, 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15, пунктами 5, 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 255 КК України.

Досудовим розслідування установлено, що 27.07.2018 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені особи, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Академіка Вільямса, 19/14, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, шляхом підпалу знищили автомобіль BMW 730D, номерний знак НОМЕР_1 , в результаті чого потерпілому ОСОБА_10 заподіяно майнової шкоди на суму 2 875 235 грн., що більше ніж в шістсот разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто є особливо великим розміром.

26.03.2019 на підставі ухвали слідчого судді Печерського м. Києва за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено 1 гранату Ф-1; 1 протипіхотну міну МОН-50; 212 боєприпасів калібру 5,45 мм з маркуванням «222 REM»; 100 боєприпасів калібру 9 мм з маркуванням «Mеsko 9х18»; 13 боєприпасів з маркуванням «12»; 480 боєприпасів калібру 5,45 мм; 15 боєприпасів калібру 9 мм. з маркуванням «270-02»; 22 боєприпаси калібру 9 мм з маркуванням «33-88»; 93 боєприпаси калібру 9 мм; 10 боєприпасів калібру 7,62 мм для гвинтівки «Мосіна»; 1 автомат Калашникова; 1 пістолет Макарова з маркуванням «04-0483»; 2 пістолета Макарова без маркування, 3 капсулі-детонатори № 8-А, 1 підривач до ручної кумулятивної гранати «РКГ-3», 2 підривачі «МД-5», 1 підривач до запалу типу УЗРГМ, 2 шматки пластичної вибухової речовини, 3 модернізовані спрощені підривачі «МУВ», 2 запали «УЗРГМ».

Крім того, 28.02.2019 ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , діючи умисно та з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, перебуваючи за адресою: проспект Героїв Сталінграда, 24-А, м. Київ, шляхом встановлення вибухового пристрою на переднє ліве колесо автомобіля AUDI Q7, н.з. НОМЕР_2 , та приведення його в дію, вчинили закінчений замах на умисне вбивство ОСОБА_11 , тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, вчинене способом, небезпечним для життя багатьох осіб. Таким чином ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виконали усі дії, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від їх волі.

26.03.2019 о 18 год. 38 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

27.03.2019 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянину України, уродженцю с. Жовтневе, Харківського району, Харківської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому повідомлено про підозру у придбанні, зберіганні вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових речовин без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

28.03.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 25.05.2019. Одночасно визначено запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 1079 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 999 387 грн.

22.05.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , обраний ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28.03.2019, у межах строку досудового розслідування, а саме до 26.06.2019 включно.

24.06.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою до 21.08.2019, але не більше строку досудового розслідування.

16.08.2019 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, пунктами 5, 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

19.08.2019 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва продовжено строк дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою до 26.09.2019 включно, та залишено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 1 000 000 грн.

10.09.2019 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м.Києва про продовження строку тримання під вартою від 19.08.2019 та постановлено нову, якою щодо ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 26 вересня 2019 року включно та визначено заставу, що складає 576 300,00 грн.
11.09.2019 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0007242 продовжено до дев`яти місяців, тобто до 26.12.2019.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу.
Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.
Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
Слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.
Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_5 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вивченням особи підозрюваного на даний час встановлено, що він тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає, а відтак доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 не допускає тримання його під вартою слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод не має.
Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 , за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, характер та обставини вчинення злочину, так як вони сформульовані в повідомлені про підозру та приходить до висновку про доведеність ризиків.
За таких обставин, клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 підлягає задоволенню, оскільки слідчий суддя також враховує обґрунтованість наведених у клопотанні ризиків та вважає, що для їх запобігання є недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як на тому наполягав захисник.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
Разом з тим, встановлюючи в порядку ч. 3 ст. 183 КПК України розмір застави, слідчий суддя не знаходить підстав для її зменшення. Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. На підставі ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Враховуючи конкретні обставини даного провадження, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 576 300.00 грн. достатньою мірою зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування до 21.11.2019 року включно.
Визначити заставу в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 576 300 (п`ятсот сімдесят шість тисяч триста ) гривень.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р 2089; отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк Державна казначейська служба України м. Київ; призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) , від (дата ухвали), по справі №, кримінальне провадження №, внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого бюджету, бюджету АР Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали. В разі внесення застави особа вважається такою, щодо якої застосований запобіжний захід- застава.
В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;
- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний браслет.
Строк дії обов`язків визначити до 21.11.2019 року включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невнесення застави, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
В решті вимог клопотання відмовити.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1