справа №619/3322/19
провадження №1-кс/619/1700/19
Ухвала
Іменем України

23 серпня 2019 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001121 від 21.08.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України,
встановив:

Досудовим розслідуванням установлено, що 20 серпня 2019 року о 10 год 30 хв до чергової частини Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_3 про те, що невстановлена особа, шляхом вільного доступу проникла на територію його дачної ділянки АДРЕСА_1 . Далі знаходячись на території вище вказаного домоволодіння, невстановлена особа незаконно заволоділа транспортним засобом автомобілем марки: «Ореl» модель: «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , синього кольору, що зареєстрований та фактично належить, відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 ОСОБА_3 , чим спричинила матеріальний збиток останньому.
До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дергачівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в рамках кримінального провадження №0001121 від 21.08.2019, а саме на автомобіль марки «Ореl», модель «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , синього кольору; змиви на ватну паличку з поверхні рульового колеса автомобіля марки «Ореl», модель: «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 ; змиви на ватну паличку з поверхні куліси коробки передач автомобіля; вирішити питання про передачу на відповідальне зберігання автомобіля потерпілому ОСОБА_3 . В обґрунтування клопотання зазначено, що в ході відпрацювання по «гарячим слідам» по заяві ОСОБА_3 , та заяви про дозвіл на огляд, 20 серпня 2019 року слідчим СВ Дергачівського ВП ГУ НП Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 здійснено виїзд з метою проведення невідкладної слідчої дії - огляду місця події, а саме ділянки місцевості розташованої поблизу садових будинків з АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 . В ході проведення вказаної слідчої дії, в присутності понятих, та гр. ОСОБА_3 на вказаній ділянці місцевості, виявлено та вилучено зазначений вище автомобіль; змиви на ватну паличку з поверхні куліс коробки передач автомобіля. Вказане майно є предметом злочину, та має доказове значення у кримінальному провадженні. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.
Слідчий у судове засідання не з`явився, надавши заяву про підтримання клопотання та розгляд без його участі.
Власник майна ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом здійснення виклику по телефону, зазначеному у його заяві.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження 21.08.2019 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України (кримінальне провадження №0001121).

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Частиною 1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ст.168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

20.08.2019 під час огляду місця події на ділянці місцевості розташованої поблизу садових будинків з АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , було виявлено і вилучено 1) автомобіль марки «Ореl», модель «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , синього кольору; 2) змиви на ватну паличку з поверхні рульового колеса автомобіля марки «Ореl», модель: «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 ; 3) змиви на ватну паличку з поверхні куліси коробки передач автомобіля марки «Ореl», модель: «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Відповідно до положень ст.ст.167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Як передбачено ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор та слідчий довели необхідність арешту вилученого автомобіля оскільки він відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Враховуючи вищевикладене, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, при цьому, враховуючи можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає необхідним дозволити ОСОБА_3 використовувати даний автомобіль за власними потребами, заборонивши йому проводити відчуження у будь-який спосіб, будь-які ремонтно-відновлювальні роботи пошкоджень, пов`язаних з подією даного кримінального провадження, яка мала місце 20.08.2018, та зобов`язавши надати автомобіль за першою вимогою для проведення слідчих дій.
У розумінні положень ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні №0001121 від 21.08.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно в рамках кримінального провадження №0001121 від 21.08.2019, а саме на:
-автомобіль марки: «Ореl» модель «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер
кузова: НОМЕР_2 , синього кольору;
-змиви на ватну паличку з поверхні рульового колеса автомобіля марки «Ореl»,
модель: «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 ;
-змиви на ватну паличку з поверхні куліси коробки передач автомобіля марки
«Ореl», модель: «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Передати негайно на відповідальне зберігання автомобіль марки: «Ореl» модель «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , синього кольору власнику ОСОБА_3 , заборонивши йому проводити відчуження автомобіля у будь-який спосіб, будь-які ремонтно-відновлювальні роботи пошкоджень, пов`язаних з подією даного кримінального провадження, яка мала місце 20.08.2019, - до вирішення по суті кримінального провадження №0001121 від 20.08.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.

Зобов`язати ОСОБА_3 надати автомобіль марки «Ореl», модель «Каdet» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузов: НОМЕР_2 , синього кольору,слідчому за першою вимогою для проведення будь-яких слідчих дій.

Попередити ОСОБА_3 про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1