УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2019 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора військової прокуратури Вінницького гарнізону капітана юстиції ОСОБА_3 , про продовження строку домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в селі Гонорівка, Ямпільського району Вінницької області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання прокурора військової прокуратури Вінницького гарнізону капітана юстиції ОСОБА_3 , про продовження строку домашнього арешту в певний період доби в межах строку досудового розслідування, відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивовано тим, що органом досудового розслідування провадиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000185 від 30.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, у зв`язку із чим у слідства виникла необхідність у продовженні строку домашнього арешту в певний період доби підозрюваному.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що відповідно до ст. ст. 19, 68 Конституції України сержант ОСОБА_4 зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами ст. ст. 1, 8 Закону України «Про державну службу», державна служба в Україні це професійна діяльність осіб, які займають посади в державних органах та їх апараті щодо практичного виконання завдань і функцій держави та одержують заробітну плату за рахунок державних коштів.

Статтею 3 цього Закону передбачено, що його дія поширюється на державних службовців військовослужбовців Збройних Сил України та інших військових формувань, утворених до вимог закону.

Відповідно до вимог ст. 8 вищевказаного Закону, державний службовець зобов`язаний у тому числі: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби.

Згідно із ст. ст. 11, 16 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, на військовослужбовців покладено такі обов`язки: свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок; постійно підвищувати рівень військових професійних знань, вдосконалювати свою виучку і майстерність, знати та виконувати свої обов`язки та додержуватися вимог статутів Збройних Сил України; дорожити бойовою славою Збройних Сил України та своєї військової частини, честю і гідністю військовослужбовця Збройних Сил Україн и. Кожний військовослужбовець зобов`язаний виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про Державну прикордонну службу України» (далі Закон) основними функціями Державної прикордонної служби України є, поміж іншого, охорона державного кордону України на суші, морі, річках, озерах та інших водоймах з метою недопущення незаконної зміни проходження його лінії, забезпечення дотримання режиму державного кордону та прикордонного режиму.

Згідно із ст.3 Закону, основним принципом діяльності Державної прикордонної служби України є , поміж іншого, законність.

У відповідності до ст.6 Закону, Державна прикордонна служба України є правоохоронним органом спеціального призначення.

Згідно ст.10 Закону , органи охорони державного кордону безпосередньо виконують поставлені перед Державною прикордонною службою України завдання щодо забезпечення недоторканності державного кордону України.

Прикордонний загін є основною оперативно-службовою ланкою Державної прикордонної служби України, на яку покладаються охорона певної ділянки державного кордону самостійно чи у взаємодії з іншими органами охорони державного кордону та Морською охороною, забезпечення дотримання режиму державного кордону і прикордонного режиму, а також здійснення в установленому порядку прикордонного контролю і пропуску через державний кордон України та до тимчасово окупованої території і з неї осіб, транспортних засобів, вантажів.

До складу прикордонного загону можуть входити прикордонні комендатури, відділи прикордонної служби, прикордонні застави, контрольно-пропускні пункти, відділення прикордонного контролю.

Згідно із ст.19 Закону, на Державну прикордонну службу України відповідно до визначених законом завдань покладається, поміж іншого:

- організація запобігання кримінальним та адміністративним правопорушенням, протидію яким законодавством віднесено до компетенції Державної прикордонної служби України, їх виявлення та припинення, здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення згідно із законами;

- виявлення причин та умов, що призводять до порушень законодавства про державний кордон України, вжиття в межах своєї компетенції заходів щодо їх усунення;

- контроль за дотриманням прикордонного режиму;

- здійснення самостійно або разом із спеціально уповноваженими на те органами виконавчої влади і посадовими особами контролю у районах несення служби за збереженням природних ресурсів і підводної культурної та археологічної спадщини, додержанням правил промислової та іншої діяльності, охороною довкілля.

Відповідно до ст.20 Закону, органам, підрозділам, військовослужбовцям, а також працівникам Державної прикордонної служби України, які відповідно до їх службових обов`язків можуть залучатися до оперативно-службової діяльності, для виконання покладених на Державну прикордонну службу України завдань надається право, поміж іншого:

- розташовувати прикордонні наряди, пересуватися під час виконання службових обов`язків на будь-яких ділянках місцевості;

- вимагати від фізичних осіб припинення правопорушень і дій, що перешкоджають здійсненню повноважень Державної прикордонної служби України;

- у випадках та в порядку, передбачених законами України, розглядати справи про правопорушення, накладати стягнення або передавати матеріали про правопорушення на розгляд інших уповноважених органів виконавчої влади або судів;

- здійснювати адміністративне затримання осіб на підставах і на строки, визначені законами, у тому числі іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перетнули державний кордон України, стосовно яких прийнято в установленому порядку рішення про передачу їх прикордонним органам суміжної держави, на час, необхідний для такої передачі;

- здійснювати на підставах та в порядку, установлених законами, особистий огляд затриманих, а також оглядати і в разі потреби вилучати речі, що можуть бути речовими доказами або заподіяти шкоду здоров`ю людей;

- тримати осіб, затриманих в адміністративному порядку, в спеціально обладнаних для цих цілей приміщеннях;

Відповідно до ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, порушення правил рибальства тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) - тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої і на посадових осіб - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Відповідно до ст. 202 Кодексу України про адміністративні правопорушення, порушення прикордонного режиму, режиму в пунктах пропуску через державний кордон України або режимних правил у контрольних пунктах в`їзду - виїзду - тягне за собою накладення штрафу на громадян від семи до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а на посадових осіб - від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно із ст.2 постанови Кабінету Міністрів України №1147 від 27.07.1998 «Про прикордонний режим», контрольований прикордонний район це ділянка місцевості, яка визначена, як правило, у межах території району, міста, селища та села, прилеглої до державного кордону або до узбережжя моря, що охороняється органами Державної прикордонної служби, а також у межах територіального моря, внутрішніх вод, частини вод прикордонних річок, озер та інших водойм і розташованих у цих водах островів.

Прикордонна смуга це ділянка місцевості, яка встановлюється безпосередньо уздовж державного кордону на його сухопутних ділянках або уздовж берегів прикордонних річок, озер та інших водойм у межах територій селищних і сільських рад, прилеглих до державного кордону, але не може бути меншою від ширини смуги місцевості, що розташована в межах від лінії державного кордону до лінії прикордонних інженерних споруджень.

До прикордонної смуги не включаються населені пункти і місця масового відпочинку населення;

Згідно із ст.2 постанови Кабінету Міністрів України №1147 від 27.07.1998 «Про прикордонний режим», контроль за додержанням прикордонного режиму у прикордонній смузі та контрольованому прикордонному районі здійснює Державна прикордонна служба у взаємодії з органами Національної поліції.

Згідно із ст. 39 постанови Кабінету Міністрів України №1147 від 27.07.1998 «Про прикордонний режим», місцеві державні адміністрації разом з відповідними підрозділами Державної прикордонної служби визначають шляхи і стежки для пересування по берегу і льоду прикордонних річок, озер та інших водойм.

Пересування по берегу і льоду прикордонних річок, озер та інших водойм поза встановленими для цього шляхами і стежками забороняється.

Відповідно до ст.2 Додаткових тимчасових режимних обмеженнях у контрольованих прикордонних районах, затверджених наказом Мінімстра внумтрішніх спрамв Україмни №1075 від 07.09.2015, у межах встановленої прикордонної смуги Вінницької області в контрольованих прикордонних районах, заборонено рух транспортних засобів (крім техніки та обладнання для агропромислового комплексу, задіяних у проведенні сільськогосподарських робіт) дорогами, які відсутні в реєстрі автомобільних доріг та ведуть до державного кордону, або на території, на якій органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження і не забезпечують пересування до встановлених пунктів пропуску через державний кордон, контрольних пунктів в`їзду-виїзду та між населеними пунктами.

Відповідно до розділу ІІ Інструкції з організації діяльності дільничних інспекторів прикордонної служби Державної прикордонної служби України, затвердженої наказом Мінімстра внумтрішніх спрамв Україмни №396 від 15.05.2018, основними завданнями дільничних інспекторів є:

- безпосереднє виконання завдань з охорони державного кордону шляхом повсякденного збирання даних обстановки та інформації про правопорушення й підготовку до них;

- виявлення, припинення та запобігання умовам, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, протидію яким законодавством віднесено до компетенції Держприкордонслужби;

Дільничний інспектор з метою виконання своїх обов`язків має право:

- вимагати від осіб припинення правопорушень, а також дій, які перешкоджають здійсненню його повноважень;

- перевіряти в осіб, які перебувають, проживають або пересуваються в межах прикордонної смуги чи контрольованого прикордонного району, документи, що посвідчують особу, а також зупиняти транспортні засоби, перевіряти реєстраційні документи на транспортні засоби та здійснювати їх огляд відповідно до вимог законодавства;

- отримувати від осіб пояснення, відомості, іншу інформацію, необхідну для виконання його функцій і завдань;

- складати протоколи про адміністративні правопорушення відповідно до абзацу двадцять другого пункту 1 частини першої статті 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення;

- відповідно до статей 263 - 265 Кодексу України про адміністративні правопорушення здійснювати адміністративне затримання осіб на строк до 3 діб, особистий огляд затриманих, а також оглядати і в разі потреби вилучати речі, що можуть заподіяти шкоду здоров`ю людей або бути речовими доказами;

- за наявності передбачених законом підстав забезпечувати доставлення осіб, затриманих за вчинення виявлених правопорушень, до відділу (відділення);

- пересуватися під час виконання службових обов`язків на будь-яких ділянках місцевості, перебувати на земельних ділянках, у житлових та інших приміщеннях осіб за їхньою згодою або без їхньої згоди у невідкладних випадках, пов`язаних із порятунком життя людей та майна чи безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, з повідомленням про це протягом двадцяти чотирьох годин прокурора, а також на території і в приміщеннях підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності з повідомленням про це їх адміністрації;

- застосовувати заходи фізичного впливу, зберігати, носити спеціальні засоби й вогнепальну зброю, використовувати і застосовувати їх самостійно або у складі прикордонних нарядів у порядку, установленому законодавством;

Згідно із п.п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Першого заступника Голови Державного комітету рибного господарства України, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм;

Згідно із п.п. п.п. 4.1., 4.1.1. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Першого заступника Голови Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.99, любительський лов риби, інших водних живих ресурсів здійснюється на водоймах загального користування - безкоштовно;

Любительський лов риби, інших водних живих ресурсів, за винятком видів, пойменованих в п.4.10 цих Правил рибальства, в літній період, у строки від скресання криги і до льодоставу (за винятком забороненого нерестового періоду), дозволяється:на водоймах загального користування - з берега або з човна, вудками всіх видів із загальною кількістю гачків не більше п`яти на рибалку, та спінінгом.

Згідно із ст. 3, 22 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є військові посадові особи Збройних Сил України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та інших утворених відповідно до законів військових формувань, крім військовослужбовців строкової військової служби, курсантів вищих військових навчальних закладів, курсантів вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, курсантів факультетів, кафедр та відділень військової підготовки.

Особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Сержант ОСОБА_4 призначений на посаду дільничного інспектора прикордонної служби 1 категорії групи дільничних інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (Тип Б) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » І категорії (тип Б) ІНФОРМАЦІЯ_4 відповідно до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_5 з 21.06.2018 та наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_6 №251 від 04.12.2018 закріплений за сектором відповідальності №34 в межах Великокіснецької сільської ради та ділянки державного кордону між прикордонними знаками №№ НОМЕР_1 .

Згідно із наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 №260 від 11.12.2018 визначено межі секторів відповідальності дільники х інспекторів прикордонної служби та постів збору інформації.

Відповідно до примітки 1 ст. 364 КК України службовими особами у статтях 364, 368, 368-2, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом, тобто ОСОБА_4 являється службовою особою.

Однак, у порушення вищезазначених норм законодавства, ОСОБА_4 являючись військовослужбовцем військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), дислокується за адресою: АДРЕСА_2 , та перебуваючи на посаді дільничного інспектора прикордонної служби 1 категорії групи дільничних інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип Б) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » І категорії (тип Б) умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, 28.09.2019 близько 01 год. 00 хв., перебуваючи на території Ямпільського міського парку, що в місті Ямпіль Вінницької області, особисто висловив вимогу громадянину ОСОБА_5 надати неправомірну вигоду на загальну суму у розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень для себе за не вчинення в інтересах ОСОБА_5 дій, з використанням наданого такій службовій особі службового становища, щодо не притягнення останнього до адміністративної відповідальності за порушення прикордонного режиму та порушення правил рибальства під час здійснення 5 разів риболовлі за допомогою заборонених сіткоснастевих знарядь лову та пересування по берегу прикордонної річки Дністер поза межами визначених шляхів і стежок, на території контрольованого прикордонного району в прикордонній смузі до місця вилову, що знаходиться на відстані близько 1,5 км на північ від села Велика Кісниця Ямпільського району Вінницької області на березі річки Дністер.

ОСОБА_5 , розуміючи протиправність вимог ОСОБА_4 , 30.09.2019 звернувся до правоохоронних органів та розпочав діяти під їх контролем з метою перевірки дійсності намірів останнього.

Як наслідок, продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на одержання неправомірної вигоди, в порушення вказаних вище нормативно - правових актів, 09.10.2019 близько 14 год. 00 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи на території села Велика Кісниця Ямпільського району Вінницької області, реалізуючи свій злочинний намір направлений на вимагання та отримання неправомірної вигоди, умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з тих же мотивів та з тією ж метою, особисто одержав від ОСОБА_5 для себе частину раніше обумовленої суми неправомірної вигоди у розмірі 1 (однієї) тисячі гривень за не вчинення в інтересах ОСОБА_5 дій, з використанням наданого такій службовій особі службового становища, щодо не притягнення останнього до адміністративної відповідальності за порушення прикордонного режиму та порушення правил рибальства під час здійснення 5 разів риболовлі за допомогою заборонених сіткоснастевих знарядь лову та пересування по берегу прикордонної річки Дністер поза межами визначених шляхів і стежок, на території контрольованого прикордонного району в прикордонній смузі до місця вилову, що знаходиться на відстані близько 1,5 км на північ від села Велика Кісниця Ямпільського району Вінницької області на березі річки Дністер.

В подальшому, ОСОБА_4 , продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на одержання неправомірної вигоди, в порушення вказаних вище нормативно - правових актів, умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, 12.10.2019 близько 16 год. 40 хв., перебуваючи на вул. Грушевського у с. Северинівка Ямпільського району Вінницької області., реалізуючи свій злочинний намір вимагав та повторно одержав від ОСОБА_5 для себе частину раніше обумовленої суми неправомірної вигоди у розмірі 1 (однієї) тисячі гривень за не вчинення в інтересах ОСОБА_5 дій, з використанням наданого такій службовій особі службового становища, щодо не притягнення останнього до адміністративної відповідальності за порушення прикордонного режиму та порушення правил рибальства під час здійснення 5 разів риболовлі за допомогою заборонених сіткоснастевих знарядь лову та пересування по берегу прикордонної річки Дністер поза межами визначених шляхів і стежок, на території контрольованого прикордонного району в прикордонній смузі до місця вилову, що знаходиться на відстані близько 1,5 км на північ від села Велика Кісниця Ямпільського району Вінницької області на березі річки Дністер.

12.10.2019 об 16 год. 40 хв. після отримання неправомірної вигоди в розмірі 1 тисячі гривень, ОСОБА_4 затримано та вилучено вищезазначені грошові кошти.

12.10.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 13.10.2019 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту із покладенням на підозрюваного обов`язків строком до 09.12.2019 та покладено обов`язки:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого або прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин кримінального правопорушення;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Постановою військового прокурора Вінницького гарнізону підполковника юстиції ОСОБА_6 від 05.12.2019 строк досудового розслідування кримінального провадження № 0000185 від 30.09.2019 продовжено до 3 місяців, тобто до 12.01.2020.

Згідно із ч. 6. ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Необхідність продовження стосовно підозрюваного ОСОБА_4 застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обумовлюється наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати якщо підозрюваному не буде обрано запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України, вчинив тяжкий злочин, передбачений, ч. 3 ст. 368 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Водночас, особа яка вчинила кримінальне правопорушення передбаченою ч. 3 ст. 368 КК України, позбавляється можливості бути звільненою від відбування покарання з випробуванням (у порядку ст. 75 КК України).

Відтак, у слідства є достатні дані вважати про об`єктивну наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання без застосування запобіжного заходу.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №511-550/0/4-13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, передбачених у вказаній статті.

Не зважаючи на наявність доказів протиправної діяльності ОСОБА_4 свою вину не визнав, показів щодо всіх обставин інкримінованих йому у підозрі надавати не бажав.

Маючи значний досвід проходження військової служби у ДПС України, може використовувати здобутий досвід за для впливу на свідків, у тому числі з числа підлеглих йому військовослужбовців та інших осіб працюючих у військовій частині, які вже допитані та які установлюються слідством, у тому числі зловживаючи вагомістю своєї посади.

При цьому, ОСОБА_4 може незаконно впливати на прямих свідків, які, у тому числі, безпосередньо з ним працюють, проходять військову службу в вказаній частині, як начальник з метою уникнення кримінальної відповідальності має можливість і може залякувати вказаних свідків, схиляти їх до дачі неправдивих показань, а також з цією метою вчинити щодо них інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, маючи вільний доступ до штабу військової частини, може знищити, сховати або спотворити будь яку з речей та документів, які мають значення для досудового розслідування.

В силу вагомості своєї посади має можливість вільного спілкування з органами місцевого самоврядування та правоохоронними органами, з урахування особливого періоду в державі ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження уявляється доцільним продовжити застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи те, що в разі не застосування до підозрюваного запобіжного заходу, не перебуваючи під контролем, з урахуванням тяжкості кримінальної відповідальності, яка йому загрожує за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, є реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може здійснювати спроби переховуватися від органу досудового розслідування та суду, у тому числі на території іншої держави.

Таким чином, може здійснити спроби переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з урахуванням тяжкості кримінальної відповідальності, яка йому загрожує, у тому числі безперешкодно вибути поза межі території України, тим самим вчинити інше тяжке кримінальне правопорушення, пов`язане з ухиленням від військової служби (ст.ст. 407- 408 КК України).

На підставі вище викладеного, приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий корупційний злочин, з метою забезпечення виконання покладених на нього обов`язків, враховуючи, що вчинене останнім кримінальне правопорушення створило в суспільстві негативне враження безладдя, безкарності та хабарництва у системі органів військового управління, що є виключним випадком, зважаючи на особливий період та суспільно-політичну ситуацію в державі, керуючись вимогами ст. 36, 131, 132, 176 178, 181, 199 КПК України, прокурор просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав за обставин викладених у ньому, суду пояснив, що ризики, передбаченні ст. 177 КПК України по кримінальному провадженню не зменшилися, закінчити досудове розслідування не представляється за можливе, а тому необхідно продовжити строк дії обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні підозрюваний не заперечив проти клопотання прокурора.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, і в обґрунтування продовження застосування обов`язків до підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про продовження домашнього арешту в певний період доби ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення. Зокрема те, що ОСОБА_4 раніше не судимий, має постійне місце проживання, але разом із тим підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 , з метою уникнення відповідальності за злочин у якому підозрюється, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При цьому, вказані ризики до теперішнього часу не зменшилися та існують, а тому ОСОБА_4 слід продовжити строк домашнього арешту в певний період доби.

Строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до 12.01.2020. Тому, з урахуванням вимог ч. 6 ст. 181 КПК України, слідчий суддя вважає обґрунтованим продовження строку запобіжного заходу.

Прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що встановленні в судовому засіданні ризики, є достатніми для переконання, про необхідність продовження застосування домашнього арешту в певний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Слідчий суддя вважає термін продовження строку домашнього арешту в певний період доби в межах строку досудового розслідування є обґрунтованим.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора військової прокуратури Вінницького гарнізону капітана юстиції ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк домашнього арешту в певний період доби, що полягає у забороні залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 21:00 по 07:00 год. кожної доби, на 38 (тридцять вісім) днів, тобто до 12 січня 2020 року.

Строк дії ухвали слідчого судді визначити до 12 січня 2020 року.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого або прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин кримінального правопорушення;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Копію ухвали суду для організації виконання направити начальнику ГУНП у Вінницькій області.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на прокурора військової прокуратури Вінницького гарнізону капітана юстиції ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя